77 



122. Meinshausen, Nachr. iib. d. Wilui Gebiet, i Baers o. Hel- 

 mersens Beitr. XXVI (1871), 15. 



633. Sid. 218. I brcfvct 1789 2 5 3 ; jf. N. Act. VII, 14. 



656. Sid. 2/9. Ty postväg tinnes ej hitåt; jf. Erman, 

 Rcise I, 2 (1838), 238. 



657. Sid. 219. Af Banner; jf. sid. 158. 



658. Sid. 2/9. Jf. Saucr, sid. 102, Castéras öfvcrs. I, 

 190, Sprengels öfvers. åter bristf., sid. 110. 



658 a . Sid. 220. En vulgär bergsmanna-benämning, nytja- 

 des bl. a. för dunkelgrön skörl; jf. Zappe, Mineralog. Lex. sid. 226. 

 — Brefvets slutord här i kap. XXXIV. 



659. Sid. 220. N. nord. Beitr. V (1793), 282 f. 



640. Sid. 221. Jf. Georgi, Beschr. III, 147. 311. 953. 

 Ausw. ök. Abhanclll. III (1791), xlix. TpyflH XL VI (1792), 324. 



64/. Sid. 221. Såsom vet. akademierna i Petersb. o. Stock- 

 holm (se ofvan), univ. i Åbo (se nedan året 1794), ekon. sällsk. 

 i Petersburg (se Ausw. ök. Abhh. III, xlix. IV, xcix. TpyflH 

 1. c.), Severgin och grefve Apoll. Mussin-Puschkin (N. Act. XII, 

 300. 302), Gadd och Hellenius i Åbo; m. fl. 



642. Sid. 221. Estner, Mineral. II (1795, jan.), 184 f. Eget 

 är, att han nämner de dunkelgröna kristallerna såsom från Kam- 

 tschatka, men de ljusgröna såsom funna vid Lena. Zappe, Miner. 

 Lex. (1804), sid. 518, s. v. Vesuvian. Hartmann, Handb. d. Mi- 

 neral. II (1843), 36. 45. Man har må hända blandat sig med 

 det vulkan, berget BiumiiHCKaa coiiKa på Kamtschatka. 



645. Sid. 221. I N. Act. XII (1801), 300 ff. Klaproth, 

 Beitr. II (1797), 33 ff. IV (1807), 319 ff. Galitzin i Traité 

 de minéralogie 1792 et 1796 (hvilket arbete icke varit mig till- 

 gängligt). Kobell, Gesch. d. Mineral, sid. 435. 437. 



644. Sid. 225. Jf. Sibir. Briefe (15 fbr. 1765), sid. 94. 

 Cnö\ B*cth. 1820, X, 283. 



645. Sid. 225. N. Act. VIII, 21. Jf. ofvan sid. 199. 

 Månne kartan blifvit bevarad? Krusenstern skrifver ännu 1810 

 (Reise um die Welt I, 279): „Kaempfers Copie von einem 

 schlechten japanischen Plan ist der einzige, den man kennt". 

 Univ. i Åbo egde före branden en japansk karta öfver vägsträc- 

 kan från Osatska till Jeddo, förärad af dess kansler, grefve Schef- 

 fer; se K:i prot. 1776, aug. 9, § 3. 



646. Sid. 224. I Buschings Mag. II, 517 yttrar han fram - 

 tidsfullt: „Die bequeme Lage des Amur-Flusscs leget billig einem 

 jedweden den Wunsch in den Mund, dass Russland desselben 

 wieder theilhaftig werden, öder wenigstens eine freye Schiffahrt 

 durch denselben nach der kamtschatkischen und japonischen See 

 erhalten möge. Man känn mittelmässige See-Fahrzeuge und Träns- 



