83 



någon själsstyrka, är det dock anmärkningsvärd^ att Japaneserne 

 på denna tid voro så eftergifvande för Ryssarne. Alle, som efter 

 Laxman varit i detta land, kunna icke skryta öfver en dylik fest- 

 lighet". Tänkte han på Resanovs emottagande? Se nedanf. 



698. Sid. 230. Krusensterns bref 1805 till Storch, i den- 

 nes tidskrift VIII, 205, samt Reise um die Welt I (1810), 312 

 och Langsdorff, Reise um die Welt I (1812), 195 f. Den först 

 af Ryssarne, men sedan ock af andre (t. ex. af Giitzlaff) anlitade 

 politiken att söka tillträde till Japan genom återhemtande af dess 

 undersåtar, hade i framtiden än mindre framgång. 



699. Sid. %51. 3an. o npHOKH. ero II, 112; franska öf- 

 vers. II, 155. 



700. Sid. 231. Golovnin 3an. I, 16. 91. 95. 120. 124. 

 125. Dessa små karaktersdrag återfinnas i den franska öfvers. 

 I, 23. 131. 142. 181. 183. Den kostliga anekdoten om hårfri- 

 suren bevisar Japanesernes vurm att reglementera om alt, I, 176: 

 „Le commandant demanda si les Russes n'avaient pas changé de 

 religion, puisque Laxman portait une longue queue et beaucoup 

 de cheveux soupoudrés de farine, tandis que nous les avions cou- 

 pés trés-courts. Nous lui répondimes que la maniére d'accom- 

 moder les cheveux n'était pas chez nous une affaire de dogme; 

 et les Japonais se mirent å rire en témoignant une surprise ex- 

 treme de ce qu'il n'y avait pas de loi precise sur ce point". 

 Jf. ock: Rikord, Berätt. om en resa till japanska kusterna 1812 

 o. 1813, öfvers. från ryskan på tyska af A. v. Kotzebue och på 

 svenska af N. B., Åbo 1812, sid. 6. 7. etc. Dylikt berättar 

 Langsdorff från sitt besök, Reise I, 286. 



701. Sid. 2Ö1. Golovnin säger i franska öfvers. II, 214: 

 „La forme du rescrit remis å Laxman prouve que 1'on n'avait 

 pas été trés-content de sa conduite. Néanmoins sa mission 

 réussit (jf. nedan!), et il obtint la permission d'aller å Nanga- 

 saki pour négocier, ce qui prouve que le gouvernement japonais 

 avait le projet de lier des relations de commerce avec nous, et 

 méme le souhaitait". Detta vigtiga ställe och hela det parti af 

 hans arbete, dit det hör, saknas i originalet; nml. ej blott i 

 första, på högre befallning tryckta upplagan af 1816 (jf. II, 156 

 ff.), men äfven i den andra af 1851 (jf. II, 112 ff.) och i den 

 af 1864 (i hans CoqnHeiim, II, 250 ff.), hvilka alla afbryta „a 

 KexdiAi, öhjio, ho..." Till förklaring af denna och andra la- 

 kuner i originalet (redan antydda i öfversättarens företal p. II) 

 jf. nedanföre not 729. 



702. Sid. 231. Här förklarades, att Ryssarne finge göra 

 med de bergade efter godtycke, antingen aflemna eller återföra 



