112 



Kejsarinnan, deri han vågade anklaga general prokuratorn furst 

 Väsemskoi (en lika fullmyndig herre i alt hvad till inrikes sty- 

 relsen hör, som Potemkin i krigssaker etc.) såsom sin fiende och 

 högst partisk. Denne herre hade, jemte någre andre blifvit af 

 Kejsarinnan anbefald att undersöka akademins stridigheter med 

 sin chef. Utom detta oförsigtiga steg hade väl kunnat hända att 

 Domaschnev segrat; ty i Ryssland kan man ej gerna hafva rätt 

 emot sine förmän, då större delen af de utländske professorerne 

 säkert hade tagit eller fått afsked. Sedan furstinnan Daschkov 

 fått styrelsen (ett fruntimmer af ovanliga insigter och tilltagsen- 

 het) hafva många ändringar skett vid akademin; hvarmed dock 

 akademici härtills ej haft anledning att vara missnöjde. Georgi 

 och Fuss hafva blifvit ordinarii akademici, den förre i kemin, och 

 den senare i matematiken; såsom denne har en vacker figur, så 

 kan sådant ej lända honom till skada, då en dam är chef. En 

 dr Sokolov har blifvit adjunkt i kemin (hvilken ej kunde under 

 Domaschnevs tid vinna den förmånen), Golovin akademicus 

 extraord. och Inochodzov akad. ordin, i astronomin. Ferber ifrån 

 Mitau är kallad såsom akad. i kemin till Petersburg med 1400 

 rub. årlig lön och fina (fria?) husrum. Förut har ingen så stor lön, 

 utom gamle Euler, som har 3000, och Pallas, som har 1600 

 rub. Denne siste, hvars karakter ej är så berömlig som hans in- 

 sigter (varandes konstig, ( hal och invecklad), har på furstinnans 

 befallning måst korrespondera med Ferber, och håller god min, 

 fast han hemligen gerna sett att slippa en sådan rival vid sidan. 

 Som furstinnan mänt alle till flit, så måste nu jemväl de akade- 

 mici bereda sig till att författa afhandlingar, hvilka härtill intet 

 gjordt, såsom Kotelnikov, Protasov etc. Många omdömen har 

 ett fruntimmers förordnande till akademisk chef jemväl i Ryss- 

 land förorsakat. Men när Katarina kan styra hela Ryssland, hvar- 

 för ej fru Daschkov akademin ? I sitt inträdestal har hon lofvat 

 protegera dem hos Kejsarinnan, och mera kunna akademici san- 

 nerligen ej begära." (derefter följer det ställe om Laxman, hvil- 

 ket redan är aftryckt ofvan på sid. 153). 



870. Sid. 317. Jf. ang. denne K. J. Ingman (Mander- 

 feldt) och hans stöld af gulddosor min uppsats i F. vet. soc. 

 Öfversigt XVI, 63 ff. 



871. Sid. 318. Väl I. I. Betsky, som stod väl hos Ka- 

 tarina och dog vid 93 års ålder. 



872. Sid. 321. Namnet otydligt i brefvet; möjligen den 

 Robert Rennerus, hvilken, son af kapellanen i Jaakimvara 

 (1729 — 1748), enligt Akianders korta anteckning „flyttade till 

 Petersburg". Flera med namnet Rennerus hafva studerat vid 

 Åbo universitet. 



