54 



vara född H. Mjts:s undersåte. Ett litet missförstånd af baron 

 Nolken och oförsigtighet af mig har ock gifvit någon anledning 

 till denna jalousie. Samma dag konungen var i akademin, be- 

 rättade baron Nolken, att han hade med sig 4 medaljer, som 

 skulle utdelas till dem, som voro ledamöter af svenska veten- 

 skapsakademin. Jag sade då honom, att vi voro 5 ledamöter af 

 svenska vetenskapsakademin, samt att det icke är prof. Euler den 

 äldre, utan sonen, som är ledamot. Han behöll då medaljerne 

 tillbakars, så mycket mer, som der vore 2 af dem slagne öfver 

 revolutionen, hvilka allenast kunde utdelas åt svenske undersåtare. 

 Baron Nolken hade trott att Lax man var född svensk under- 

 såte. Som jag då trodde, att det skulle blifva vid den första 

 desseinen hade jag den oförsigtigheten att säga något derom åt 

 Lax man, men bad honom likväl ej vidare tala derom; det han 

 dock icke gjort. Sedermera ändrade konungen sin dessein, dels 

 för gamle Eulers skull, som han i synnerhet ville visa sin ynnest 

 emot, dels ock för det ej tillgång var på andra medaljer, än de 

 som blifvit slagna öfver revolutionen. Sedan nu det blifvit be- 

 kant om den första desseinen, har jag märkt något missnöje hos 

 dem som gjort sig beredde att få denna present, och en af dem 

 har alldeles frågat mig derom, hvartill jag svarade, att det var 

 ogrundadt, att alle ledamöterne af svenska vetenskapsakademin 

 skulle få medaljer. Det var mitt fel, att jag berättade derom 

 för Laxman, ty eljest hade ingen menniska vetat derom något, 

 och nu kunna de kanske tro, att på min anstiftan alt blifvit om- 

 ändradt, hvilket jag dock ej frågar efter". — Ville Lexell an- 

 tyda att Laxman fikat att få medaljerna, så tog han miste, ty 

 denne egde dem redan förut; jf. n. 394. 



585. Sid. 117. Det blef ej af; se till året 1785 £. caecutiens. 



584. Sid. 117. I akademins Tableau générale p. 443 sä- 

 ges orätt att Bergius blef ledamot först d. 29 dec. 1777. 



585. Sid. 118. Således begagnade Bergius nya stilen, men 

 Laxman den gamla, hvilket redan förut kunnat anmärkas. 



586. Sid. 11S. Såvidt kändt är, upphörde oaktadt detta 

 „innan kort" Laxmans och Bergii brefvexling ända tills 1784. 

 — I Pallas bref till Bergius 1776 2 6 ?, 2 T 9 , 1778JJ aug. samt Bergii 

 till Pallas 1777 V, 1778ff talas blott i förbig. om Laxman. 



587. Sid. 118. Se t. ex. hans 1776 — 1778 utgifna Rön 

 o. anm. om utländska växter försökte i finska klimatet, I, 10. 

 16. 19. o II, 8. 10. 14. III, 4. 5. 9. 10. 13. Af Laxman egde 

 univ. i Åbo i sina odlingar Veronica sibirica, longifolia, incana och 

 multifida, Av ena sibirica, Cornus daurica, Anabasis foliosa, Rheimi 

 palmatum etc, Sophora lupinoides, Amygdalus tartarica, Pyrus 



