58 



Weissen* Meer: da die Akademie aber ausser kurzen Raporten 

 und einigen Mineralien nichts von diesen Reisen hat, durften sie 

 den Raum ura so weniger verlangen, da die Herren Lepechin 

 und Guldenstädt fast dieselben Wege hatten". Jf. n. 411. 



415. Sid. 126. I det af Leske utgifna Leip. Mag. zur 

 Naturk. I (1781) n:o G. Jf. Uppfostr. sällsk. allm. tidn. 1782, 

 n:o 64. 



414. Sid. 127. Enl. Stuckenberg, Hydrogr. (I, 455. VI, 

 80), eger man icke före Laxman notis om Javons segelbarhet. 



413. Sid. 127. Aftecknadt i Oseretzkovskis llyTeiu. Ha 

 03epo Cejrarepib, C. IT. 1817. 



416. Sid. 128. Hos Pallas: Vahusa, tryckfel. 



417. Sid. 128. Stuckenberg V, 171 erinrar, att denna upp- 

 gift, som han tillskrifver Pallas, icke är fullt noggrann, emedan 

 ofvanom Stariza finnas lägre, och nedanför ända till Tver ganska 

 höga stränder. Att tvista om relativa begrepp är väl onyttigt; 

 dock vistades Laxman altför ofta vid Volga, att han kunnat blifva 

 okunnig derom, att flodens stränder äfven annorstädes än på sträc- 

 kan till Stariza ställvis äro ganska höga. 



418. Sid. 128. Jf. ofvan sid. 29. 



419. Sid. 128. Om denna Laxmans och äfven Pallas' teori 

 se Georgi, Vers. e. Beschr. Petersburgs 1790, s. 452 och Vers. 

 e. Beschr. d. S:t Petersb. Gouvern. 1790, s. 8. 



420. Sid. 129. Regeringen utsatte 1767 ett pris af 1000 

 rub. åt den, som först upptäckte stenkol i novgorodska guverne- 

 mentet; se XojiHeB^B 363. Enligt Stuckenberg (I, 357), som ci- 

 terar Bergjournalen 1837, s. 19, omtalar „redan Pallas" stenkol 

 vid Msta. 



421. Sid. 150. Så läses i reseberättelsen, men några år 

 senare uttrycker han sig, som hade de följt ända till Hvita haf- 

 vet; se hans bref 1785 }-£. 



422. Sid. 150. Hos Pallas tryckfel: Lossosicha. 



425. Sid. 150. Jf. Oseretzkovski, IlyTein. no 03epaMT> Jla- 

 ÄOiKKOMy ii OHeJKKOMy, C. n. 1792, sid. 231 ff. 



424. Sid. 150. Stuckenberg I, 550 tillskrifver djupmät- 

 ningarna i Onega orätt Pallas i st. f. Laxman. Schnitzler, L'em- 

 pire des Tsars I (1862), 335, känner ej någon nyare djupmätning 

 af Onega än Laxmans. 



423. Sid. 150. Beskrifves af Oseretzkovski, s. 247 ff., 

 som uppger invånarnes antal på öarne i Onega till 1358: „koiixt. 

 öojiBmaa qacTi, MBeT^ Ha KjinMeuKOMT, ocTpoBt. 



426. Sid. 151. Namnes blott i förbig. af Oseretzkovski 

 (sid. 252), men alldeles ej af Campenhausen (Versch. e. geogr. 

 stat. Beschr. d. Statthaltersch. Olonez, Götting. 1792) eller af 



