232 



nid st. m. (utan pliir.): Afton- 1. morgonrodnad. 



Södermaul. moronrudi, kvällrudi; fn. roSi (morgunr., kveldr.). 

 Jfr västerbottn. ruud adj. roduaiide, rödlett. 

 rum n. st. 3. Rum. 

 rum adj. Rymlig, vid. 



Gotl., Helsiugl., Nyl., Abo läu rum: rymlig, gles, fsv. rumer, 

 rijrnher: rymlig. 



rimias vb. dep. sv. 1. Rymmas. 



rydi sv. vb. 1. Rödja. 



rygg m. st. 1. Rygg. 



rymi [åv] sv. vb. 1. Skumma (vb. träns.). 



rymi sv. m. (utan plur.): Grädde. 



Hos RiETz är ordet orätt angifvet ss. femin. Västerb., Me- 

 delp. rum-, Fryksd. (Värml.) remm, fn. rjömi id. 



njntj f. sv. 2. Rynka, veck. 



rpn st. vb. 6. Rymma. 



rå, plur. rånar, f. st. 1. Vrå. 



Uddljudande i)'s bortfallande framför r är, såsom af orden 

 rå: vrå, rål: vråla synes, en för målet icke främmande före- 

 teelse, ehuru den i min redogörelse för dess Ijudförhällauden 

 uteglömts. Den är dock snarare att anse såsom undantag än 

 som regel, jfr vrensk, vred, vrid, vrin. I llelsiiigl. (Delsbo) bort- 

 kastas v framför r i orden rå och råla, (altså lika som i När- 

 pes) enl. U2)pr. s. 11, så äfven i Dalarne (Orsa o. Rättvik) enl. 

 Dal. Fmf. Arsskr. lift. I sidd. 67 o. 98; också från Västbo i Små- 

 land upptager Rietz råla. I Fryksdalen i Värmland har uddlj. 

 ^ v bortfallit framför r i ett par andra ord enl. Noreen s. 48. 

 I fornnorskan har bortkastandet af v i denna ställning regel- 

 bundet inträdt redan i ett mycket tidigt utvecklingsskede och i 

 åtskilliga norska landsmål är detta äniui vanligt. 



råd sv. vb. 2. Råda. 



^råd n. st 3. Sammangyttring af is, snö och vatten. 

 Nyl. rodd: röra, smörja, issörja. 



råd n. st. 3. Råd. 



