222 



nisli adj. Nidsk, snål. 



niti räkn. Nittio. 



nitiin räkn. Nitton. 



nitund räkn. Nittonde. 



niimd räkn. Nionde. 



njupan n. st. 3. Nypa. 



njiit st. vb. 6. Njuta. 



nojs n. st. 3. (utan pl.): Oväsen, oljud. 



nokhas vb. dep. sv. 1. Nå, t. ex. nö ska et fanas (d. ä. 



sträcka dig), inan et nolckas. 



Västerb. nåkäs, Kronoby s:n i Östeib. noks, sydsv. landsmål 



nåka id. I muuga mnnarter fins ett nåkas: nalkas, gränsa till, 



mötas. 

 norrett adv. Norr ut (eg. nord efter). 

 noter adv. Nu åter (nu-oter), jfr foter. 

 nö vb. inip. sv. 1. Vara tillräckligt 1. lagom, t. ex. ast noar 



hc: det förslår intet. 



Pargas s:n i Abo län noua id. 



no 1. nö(j adv. Nog. 



nölan m. oböjl. Nordanvind. 



nöianett adv. Norr ifrån (eg. nordan efter). 



Västerb. nolanätt, Helsingl. nolanätter, nolanette, Närike 

 notaätter id. 



not, pl. nQter, f. st. 2. Not. 



nu 1. nu adv. Nu. 



nux>p sv. vb. 1. Af glupskhet äta ofta. 



nutusäJcJc m. st. 1. Liten matväska. 



nytjel, pl. mjJcklar, m. st. 1. Nyckel. 



nytt sv. vb. 1. Gagna, vara till nytta. 



ny adj. Ny. 



nyp st. vb. fi. Nypa. 



nys st. vb. 6. o. sv. 2. Nysa. 



