112 



joista keskimäinen, simriu ja unsin, ostettiin Tukhol- 



massa v. 1754, ja oii majuri Robert Cherpentierln, limt- 



^A^ nantti Christ. 8clmlmau'in, väurikki 



■ ^^ Fr. Juk. v. Kr8emer'in ja nimismies 



-^^ Antti Härkäpään, y. m. lahjoittama. 



9 Mutta merkillisiii ja vanliin kello 



^^* on kuitenkin kolmas, sillä katolis- 



^ ^ aika näki sen alun, eikä muotokaan 



^ _^^ ole täänaikainen. Sen ympyriäiset 



^ ^m^ laidat övat snoremmat, eikä suu niin 





leveä polijan sukteen. Pohjan eli 



•♦ ^ \ ylemmän reunan ympärillä tavataan 



^^ alasaksalainen kirjoitus snurilla ly- 



^^ liennyksillä (ku v. 91), jonka valtion 



d^ arkiston koitaja tolitori K. A. Bo- 



^2g mansson näin selittää: „Anta Jn- 



^^ mala Maria, jonka avnn kautta ölen 



%^ ^^ aloitettu ja valettu". Itse kellon aja- 



"•S» ^^ tellaan puliuvan ja rnkoilevan neitsy 



^2 ^é^ Marialta apna ! — aivan keskiajan ta- 



^ ^^ paista kellon kirjoituksissa. — Hau- 



-s^^ Hp/ hon kirkon pyliä on Juliannuksen 



_ paivana. 



^^ ^^ Kirkon arkistossa (kirjassa N:o 



'■^ <^^ G7) löytyy eras „kirkkomaan jako- 



,^2r ^St kirja" v. 1G15, jossa selitetään, kuinka 



^^ ^** monta sylta maata kuUakin kylällä 



-/ t Ir^ oli. Kirkkomaa oli siis ennen jaettuna 



^^ ^^ eri osiin kylien välillä, joiden eroi- 



tukseksi toisistansa kukin pani puu- 

 91. Kirjoitus Haui.on kirkon merkklnsä paikalleen, arvattavasti 



piirrettyinä pystyyn pantniliin paa- 



