lin 



XIX. Tuuloksen kirkko. 



Tunlos, joka arvattavasti on saannt nimensä siitä, 

 etta tnuli niitten liarjuin välissä, jotka kiilkevat Suoli- 

 ja Pyhäjärvieii molemmin puolin, pusertuu kokoon ja 

 tuntuu sentähden tässä kiivaammalta kuin muissa pai- 

 koissa, tavataan seurakuntana kumminkiii jo v. 1431 *). 

 Mitä tuo tariiUinen tieto Tuuloksen emäseurakunnan ar- 

 vosta merkinnee, ei ehkä ole malidotoii sanoa. Sillä 

 Pyhäjärven, Haaksivalkaman , Ristintöyrän pappilan 

 maalla, jossa pakanallisaikana olisi uhrattu, ja Ristiaron 

 nimissä ja seuduissa kätkeikse epäilemättä joku muinais- 

 liistoriallinen seikka, jonka selvitys ei lieiie historiaamme 

 hyödyttämättä. 



Olemme jo edellä (s. GS — 75) puhunoet uäidon 

 Tuuloksen paikkojen erinäistä huomiota herättävästä 

 etev3rydestä Suomen pakanallisaikana. Emmekä, kum- 

 minkaan sen mukaan kuin näitten seutujen muinaisuutta 

 nykyään tunnetaan, ole löytäneet ylitä ainoata paikkaa 



Haulio Sockn 

 Tulittula frd 

 1 fähus enioth kyrckian ocli Iialf faistiiu-a, nnellaii tvfi fäil liiisou 

 1 J\ja einoth Prestgården, raedh halt' h)ga 



Loågnäs frd 

 Bagarstuga och half förstuga 

 hööladha vedh fäpoorten. 



Nurmis fird 

 Biskops Stuga medh lialfva forstugan som nu står under Kyrc- 

 kio Porten moth Bagarstugan 

 ett Stall. 



Jimola frd 

 Malt Pörtt medh farstuga moth Kotkanniomi on Kija idVorst 

 uthan Löga 



Samfelt medh Ilauho Sockn Stogorhuset, 

 ett Låft vester uth och Shett visthus". 



*) Aividssnn. Handlingar. VI 1; öO. 



