118 



kirkon olevan Hauhon kirkkoa vanhemman ja Birger jaar- 

 lin aikaisen ^). Historiasta tunnemme tarpeeksi, kuinka tai- 

 tavasti kristillinen miekka osasi pakanain suonta iskeä. Ja 

 jos missään, oli tässä Tuuloksessa yksi pakanallisten hämä- 

 läisten yhteiselämän suoni. Tarun ymmärrämme sen- 

 tähden täydellisesti ja taidamme päättää sen todenmu- 

 kaiseksi. 



Nyt katsokaamme, mitä miiuta Tuuloksen kirkosta 

 tiedetään. Sitä aivottiin, niin kerrotaan, ensin rakentaa 

 sekä Rautian kärjelle vasta2:)äätä Pappilaa Suolijärveii 

 toiselle puolelle etta Lehterin rapnn vriorelle Lakkalan 

 kylan maalla. Tuuloksen kirkko on tietysti, niinkuin 

 kaikki muutkin kivikirkot, jättiläisten tekemä. Mutta 

 erittäin kiitetään siinä työssä erästä birveän pitkää miestä, 

 nimeltä Ankkänen, joka musen heittämällä ensin mää- 

 räsi sen paikankin. 



Sakariston seinän ulkopuolella löytyy vuojonkivi- 

 nen taulu, jolion Possen vaa- 

 kmia (kuv. 93) on kakattuna. ^) 

 Myös tunnetaan, etta Viipurin 

 pamauksesta mainio Knuutti 

 Posse oniisti 1480-luvulla Sai- 

 rialan kartanon. Tästä vaaku- 

 nasta taidamme päättää etta 

 liän ensin rakennutti sakaris- 

 ton. Kirjoitus tästä oli ennen 

 sakariston seinän sisäpuolella, 

 mutta v. 1839 oli maalari mes- 

 tari laamaisnut kalkilla sen tuk- 

 koon •*). Tietysti oli kirkko jo 



93. Possen vj <':■. n i I nulokseii 

 sakariBton seinällä. 



^) Hauhon kirkon arkistossa j,i\leniorabilia ecclesiastica" tämän 

 vuosisadan alusta. 



*) Vrt. Suometar 1855, N:o 6. — ^) Suometar 1854, N:o 19. 



