119 



aikoja valmiina ollut. Sisempi kirkonkatto maalattiin 

 v. 1830 uudestaan, miitta se telitiin 1. holvattiin laudoista 

 keskellä mennyttä vuosisataa; sitä ennen se oli latus- 

 kainen ^). Täta ennen oli myös kellotapuli kirkon ka- 

 ton päällä, jonka tavan keskiaikaisnudesta jo ölen huo- 

 mauttanut. Latuskaisia kattoja tåas käytettiin varkem- 

 malla keskiajalla kivikirkoissakin. Timloksen kirkko on 

 pienempiä kivikirkkoja (sisältä 30 kyynärää pitkä ja 

 I5V2 leveä) ja arvattavasti ainakin ollut ilman pilaria. 

 Tässäkin kirkossa vallitsee öven ja akkunan rei'issä, 

 niinkuin Hauhon, Hattulan ja Vanajan kirkoissa, vai- 

 hetellen sekä pyörö- etta suippokaaria, jota rakennus- 

 taitoa käytettiin Ruotsissa aikaisimmin vuosina 1220 — 

 1300 -), jolloin nä,iden kirkkojen alkuun panemisen so- 

 piikin ajatella tapaktuneen. Katolisajan muistoja tässä 

 kirkossa säilytetään: 1 puinen pyhänjäännös-säiliö (kuv. 

 94), 2 ristiin naulitun kuvaa, toinen 

 kirkossa, 3 pyhäin kuvaa, joista 2 

 taiteilia Hjalmar Munsterlijelni'in te- 

 kemää kynäkuvausta on muinaismuis- 

 toyhtiön kokoelmissa, 2 vähempää 

 kynttiläruunua, joista toinen on mes- 

 singistä, toinen rautaläkistä, hyvin 

 yksinkertaisia ja ehkä keskiaikaisia. 

 Sakaristossa, jonka katto on kivistä ,^ pyMnjäännös-säiiiö 

 ja liolvattu 6-osaiseksi, näkyy muu- 'i'uuioksou kirkossa. 

 tamia tinaisia kynttiläj aikoja (_ kirkossa). Alttarin vie- 

 reen on seinään muurattu vähäinen laatikko. Uuden 

 alttaritaulun on sen tekiä, taideniekka Hj. Munsterhjelm 



*) HerkeptEus. Hauho-sockeu. 1756. Åbo. s. 12. 

 ^) H. H. Ilildebrand. Den kyrkliga konsten under Sveriges me- 

 deltid, Stockholm. 1875. s. 32. 



