120 



antanut (se kuvaa Kristusta Getsemanessa). Paitsi näitä 

 säilytetään kirkossa 1 pitkä unilukkarin bambukaisla. 

 Aseknoneesta L kirkon eteläpnolella olevasta porstuasta, 

 johon aseet jätettiin ennen, knin astuttiin Herran Inio- 

 neesen, ja kirkkoon vievällä ovella nähdään koko joukko 

 puumerkkiä, joita arvellaan „puukkolatinaksi", koska ne 

 övat vanhoja ja osaksi käsittämätt(')miä. Puumerkkiä 

 vedetään meidänkin aikoiiiamme siltoja y. m. ykteisiä 

 töitä tektäissä. Ovi on tavan mukaan liyvin tukeva ja 

 paksu, eikä siis ihmettä, jos se olisikin paavinuskon 

 ajoilta, niinkuin moni päättää vuosiluvnsta, joka myös- 

 kin löytyy ovessa puumerkkien seassa. Ei se liene kui- 

 tenkaan 1502, vaan 1603. — Kelloja on 3. Ensimmäi- 

 sessä luetaan: „Gudi till Ahra och dess försambling i 

 Tulois Sockn till tienst är denna klocka omguten och 

 utvidgad vorden åhr 1749. Pro: H. Martin Martinius. 

 Me fecit Er: Nähsman". „Bevara din fot, när du går 

 till Guds huus och kom till att höra. Predik. Bok. 4 

 cap. v. 17". Toisessa ilmoitetaan attä v. 1778 nimismies 

 Favorin sen osti : „Tulcat Herrain casvoin eteen riemulla . 

 Kittäkät hända ja ylistäkät hanen nimeensä. Gjuten i 

 Stockholm af G. Mejer". Kolmannessa ei ole mitään 

 kirjoitusta, mutta vuosiluku 1731 nähdään siinä puussa, 

 josta se riippuu. — Tuuloksen kirkonpjdiä on helatuors- 

 taina, joUoin ennen pidettiin markkinoita kirkon luona, 

 sittemmin Kyla 1. Helamäellä, kirkon yläpuolella'"). 



Ennenkuin lopetamme kertomuksen Tuuloksesta, 

 sallittakoon meidän lisätä vielä muutamia tarullisia tie- 

 toja lappalaisista. Niitä sanotaan ennen oUeen Tuulok- 

 sessa. Lappalaisten kallion tuntee jokainen Tuulokse- 



*=) Suometar 1856. K:o 22. 



