75 



ja jonka valloittamalla oli astuttu niisien seutujen ja 

 enemmän liouknttelevan maailman kynnykselle. Taikka 

 oliko järvi muuten pyhitetty jumaloille? Olipa asian 

 iaita kuinka liyvänsä, tuli Tuulos Pyliäjärvineen syystä 

 tai toisesta joksikuksi arvokkaammaksi paikaksi, jolion 

 useammin kuiii muiliin paikkoiliin tulvasi matkustajia 

 ja vieraita lälieltä ja kaukaa, josta heidän satamakin 

 eroitukseksi muista liaaksien satamoista tuli seutujen 

 varsinaiseksi valkamaksi. Tämä seikka saanee suurem- 

 paa merkitystä siitä, etta etevin tie meritse ehkäpä tä- 

 rnan valkaman kautta jo ammoin muinaisuudessa kulki 

 Satakunnan vesistöistä nykyisen Tampereen tienoiden 

 toiseltakin puolelta alkaen aina Kymijoen seutuihin 

 saakka (j. n. e. Venäjän kautta Arapiaankin, josta sen 

 niaan ralioja lähti Tuulokseenkin kulkemaan) — niinkuin 

 maantie meidän aikanamme kulkee tästä oliitse e. m. 

 Tampereen ja Viipurin välillä. Ja viMoin koska suoma- 

 lainen viljelys, niinkuin västa tulemme selvemmin näke- 

 uiään, Hauhon kililakunnassa on kulkenut eteläänpäin, 

 ja koska Hollola, Lainmi, Tuulos, Hauho, Hattula ja Va- 

 naja övat keskiajan vanbimpia seurakuntia etelä- Hä- 

 meessä, niin missa muualla kuin Tuuloksessa olisi Suo- 

 nicn kansa saanut ensimmäisen lujan jalansijan tässä 

 kililakunnassa ? 



Toisen ålan, jossa luonnollisesti Öuomen kansa jo 

 liyvin aikaisin vahvisti asemansa, tapaamme kihlakun- 

 tamme keskipaikoilla pohjoisesta alkaen pitkin Vanaja- 

 vesistön päävanaa. Neljä löytöä sen rannoilla tuovat 

 jälkimailmalle kansamme vanliimpia muistoja näiltä seu- 

 duilta. 



Tyrvännön kappelissa, vastapäätä Lepaan kartanoa 

 näkyy väliäinen niäkikoLta, jota kutsutaan 



