68 



Toineu löytöpaikka on jo mainittu 



XII. Haaksivalkama, 



jota myös sauotaan Haas- ja Hausvalkamaksi, Pyhäjär- 

 ven rannalla Juttilan kylas sä. 



Se näkyy saaneen nimensä siitä, etta haakset 1. aluk- 

 set, joilla etenkin Hauholaiset tänue tulivat ennen, las- 

 kettiin tässä maalle, sillä edemmäksi ei pääse vesitse, 

 ollen tullat siten haaks- 1. hausilaisia, niinknin Inopiolaiset 

 nykyään övat vesikansalaisia. Jo paikan nimi osoittaa 

 siis jotakin tavallista simrempaa liikettä aikoina, jotka 

 epäilemättä ■ulottuvat nyky- ja keskiaikaa tuonnemmaksi. 



Jo kolniatta kymmentä vuotta sitten toimitti eras 

 Henrik Selin Juttilan kylästä useita rautaisia teräkaluja 

 Suomen kirjållisuuden seuralle, joka ne sittemmin lah- 

 joitti yliopistolle. Kalut olivat löydetyt suuremmaksi 

 osaksi Pyliäjärven rannalta lS50-luvun alussa *), joka 

 järvi viimeisinä vuosikymmeninä on melkoisesti alentu- 

 nut, tietysti kosken perkaamisesta Pälkäneellä, sillä lä- 

 liempänä ei ole koskea. — Vesi kuuluu ennen oUeen niin 

 korkealla etta portaalla kuljettiin Lehdesniäelle Portaan 

 kylästä (nykyisen Kesoimen suon ylitse), joka siitä sa- 

 notaan nimensä saaneen. Lelidesmäki olisi silloin ollut 

 saarena, koska joki on toisella puolella, Sentähden luu- 

 lisin etta västa viimeisinä vuosikymmeninä muinaiska- 

 luja täältä on löydetty, koska ne västa silloin voivat 

 joutna näkyviin, ja niitä noukittiinkin rannalla käydessä 

 järven polijasta, josta ne tuijottivat esiin. Paljon keku- 

 taan Juttilassa sieltä löydctyksi, erittäisiin „sotapiikkiä" 

 (keiliään kärkiä?), miekkoja,. hopeisiakin kaluja ja liel- 



*) Snomctar. 18')4, N:o l!l. 



