66 



Myöbempi rauta-aika. 



Seuraa siis järjestyksessä kansamme jättämiä paka- 

 nuudeii-aikaisia miiistomerkkiä, jotka onni ja jlvA enem- 

 män heräävä harrastus övat pelastaneet tutkimnksen lij^ö- 

 clyksi. Täta edistysjaksoa Suomen historiassa kutsutaan 

 myöhemmähsi rauta-ajaJcsi, joka kesti Suomen kansan pa- 

 kanuiiden aikana Suomessa. 



Tällä ajalla vetää etupäässä Pyhäjärvi huomio- 

 tamme puoleensa, sillä sen rannat tulevat yhä rikkaam- 

 miksi vaihtelevista muinaisjäännöksistä ja löydöistä. Ja 

 Tuulos saa tässä snhteessa etusijan, Siinä löytyy ai- 

 noastaan^toista virstaa toisistansa kaksi paikkaa, toinen 

 Ryöinän liiina, toinen Haasvalkama, jotka löytöjen kautta 

 todistavat siiomalaista asntnsta ja viljelystä täällä ol- 

 leen ennenkuin kristin usko rakensi Tnuloksen kirkon 

 tämän pakannnden pesän keskelle. Taruinen 



XI. Ryömän lin na 

 Toivaniemen kartanon tasaisen pikan vieressä. Linnan 

 paikasta alkaa maa viettää sen joen rantaa kokden, joka, 

 lähtien Suolijärvestä Lekejärveen, laskee Pykäjärveen. 

 Linnasta ei näy enää munta kuin muutamia perustus- 

 kiviä. Suuri se kuuluu siellä kuitenkin ennen oUeen. Sen 

 omistajaa pidettiin, niin kerrotaan, paikkakunnan mahta- 

 vimpana miehenä. Ankara käskynkaltia hän myös epäi- 

 lemättä oli sotamiestensä ja alamaistensa keskellä, koska 

 heidän piti käntä yöUäkin totella. Oli, näet, linnassa 

 mahtavat kupariset portit, joita yöksi jysk3'-vällä rämyllä 

 suljettiin, niin etta ympäristö kajakteli. Tämä oli kaikille 

 käskynä sammuttaa valkea liedestä antautuakseen mah- 

 tavan suojelemaan yörauhaan. Oliko tuo portti niin suuii 

 ja tukeva, etta sen sulkemiseen tarvittiin rj^ömän voimia 



