r.3 



sijailee ja jota myös Ihalempsin nimi (s. o. Ilialempi 1. 

 Ilialampi) arvattavasti tarkoittaa, on aina ollnt erityi- 

 nen suomalaineii hallinnolliiion pitäjä? Olisiko ennen 

 muinoin myös kirkko olliit rakennettn Kirkkomäelle tä- 

 rnan paikkaknnnan kristilliseksi kesknkseksi, siitä ei ole 

 tietääkseiii ensinkääii tietoa. Näyttäähän se kumminkin 

 siltä, etta siilien joskns maailmassa on haudattu. Mista 

 tämä paikkaknnta 1. pitäjä sai alkumuodostiiksensa? On- 

 ko se mahdotonta, etta se alkuperäisesti olisi kehin- 

 ii3^t gotilaisen nliripaikan ympärillä? Eli toisin sanoen, 

 olisiko Lehejäi^en pitäjän alkuperäinen alku olliit jon- 

 kunlainen gotilainen uhripaikka? — Snomen kansa, tänne 

 tultiiansa, pakoitti tietysti niin paljon kuin malidollista 

 vanhat asnjamet luopumaan asumasijoiltaan, joireivät it- 

 se sitä telineet, mutta niinkuin ainakin sai sekin edelli- 

 seltä kansalta yktä ja toista perinnöksi. Viljelty maa ja 

 asuntopaikat olivat valloitnksen ensimmäisiä etnja. Mntta 

 ]ialjon miintakin tuli elikä sen omaksi, josta kielikin 

 todistanee. Eikä entinen kansa tainnnt niin äkkiä väis- 

 tyä tieltä. Kaiketi kesti ranhallinen valloitns vuosisa- 

 toja. Ja siinä tapauksessa ei olisi ihmeteltävää, etta voi- 

 tettnjen pyhät paikat tulivat voittajillekin pyiiiksi, vaik- 

 ka itsenäisillä erinimillä, ja gotilaiset nhripaikat muut- 

 tnivat suomalaisiksi pitäjiksi 1. miinten pyiiiksi paikoik- 

 si. Mnutoin se olisikin aivan käsittämätöntä, knn kun- 

 lemme toisessakin paikassa olleen samankaltaisen ki- 

 ven kahvekupin kaltaisilla knopilla ja juuri semmoisessa 

 paikassa, missa suomalainen pakanuuden aikainen löj^tö 

 (hauta?) on ilmiin saatii, nimittäin Vanantaustan karta- 

 nonlälieisyydessä Janakkalassa. Lnutnantti Standertski()ld 

 kertoi miuulle vielä hj^vin muistavansa erästä suurta ki- 

 veä neljällä tahi viidellä puolen kalivikupin suuruisella 



