52 



Linnanpää eroaa muista linnoi^ta. Sisemmäisten vallien 

 väli on noiii 100 sylta. Pohjoisessa päässä övat vallit 

 paljon pidemmät, kuin vastaisessa, eikä sisäinen näistä 

 käy tasaisessa kaaressa, vaan katkelmissa, jotka kulmit- 

 tain liittyvät yhteen. Parikymmentä sylta tästä tava- 

 taan toinen vallikehä, jonka molemmat päät lähenevät 

 sisempää aitaa. En missään täällä liavainniit minkäänlai- 

 sia porttia. Eteläiset vallit övat pienistä, mutta pohjoi- 

 sessa olevat sniiremmista, ylipäänsä knitenkin mielien 

 kannettavista kivistä rakennetut. Tässäkin yhdet Hämeen- 

 linnan alkuperiistnksia! — Kumpaisellakin puolella Ka- 

 tumajärveä olevissa Manteren liunasssa — jossa kerrot- 

 tiin luola löytyvän — ja Kappolau vuoressa jutellaan 

 vnoren peikkoja asimeen, ennenkiiin Vanajan kirkoii kel- 

 lot niitä sieltä pois säikälidyttivät. 



Kundenjien ja viimeisen muinaislinnau, josta ölen 

 Hanlion kihlakunnassa saannt tietoa, tapaamme Janak- 

 kalassa. 



XI. Unikkolinna (kuv. 46) 

 muistuttaa enimmin Lanrin kalliosta Timloksessa. Sen 

 jotensakin tasaista ja noin 150 neliökyynärää sisältävää 

 alaa rajoittaa ainoastaan kakdelta sivulta äkkijyrkänteet. 

 Toinen kalidesta munsta puolesta viernu tasaisesti maan- 

 tietä vastaan, joka Hämeenlinnasta tullen kulkee 21 virs- 

 tan päässä tästä okitse Tammisaarelle päin. Toinen vas- 

 tapuoli on epätasainen ja väkän rotkoinen. Täällä rot- 

 koissa talii mnuten matalammissa paikoissa näkdään 

 vähäpätöisiä aitanksia päätä pienemmistä kivistä. Snu- 

 rempi, vastaisella puolella maantietä löytyvä, nyrkin ja 

 päänkokoisista mutta myös suuremmistakin kivistä tehty 

 aita päättyy toisessa päässä suurella kivellä, josta sylen 

 matkan päässä on toinen suuri kivi, jonka takana ei 



