46 



toisessa päässä ja lähellä Lehdesmäen kartanoa Hanlioii 

 senrakunnassa. Niiu korkea, etta näkee kanas niiden 

 pnitten latvojen ylitse, jotka sen vieressä kasvavat, on 

 tämä „linna" Inonnon laadnsta ja rakennns-tavasta 3di- 

 päänsä Lanrinkallion kaltainen, sillä snnrimmaksi osaksi 

 on Hyypiön vnorikin snoraan jyrkkä knin seinä, mntta 

 loivissa paikoissa, joista helposti pääsee sen päälle, ja 

 joita tässä vnoressa löytyy paljon, tavataan melkeen ai- 

 na samallaisia kiviaitoja, kuin edellisessä linnassa. Mnt- 

 ta Hyypiö eriää Lanrin kalliosta erittäin siinä, etta se 

 sisältää paljon avaramman ja snnremman ålan, jonka ym- 

 pärys tekee pitkän virstau, jonka tähden tällä vuorella 

 voipi kasvaa snnri metsä ja mahtua väkäinen rakkasno 

 mättäineen kanervineen. Länteenpäin korkein, viernu 

 vnori siellä leveällä rinteellä alaspäin ja tässä löytyy 

 myös pisin ja osaksi pari kyynärää korkea ja leveä kivi- 

 aita, kokoonpantn snnrista pernstnskivistä, mutta myös 

 väliemmistä , jomraoisista nno pidemmät ja väliemmät 

 pätkät vnoren vastaisella pnolella ja sen notkopaikoissa 

 olivat kootnt. Mntta ensin mainittn aita \aioren Inotei- 

 sella pnolella ei täyttänyt eli kestänyt koko viernvaa 

 välipaikkaa, niinknin olisi odotettn, vaan vähän enemmän 

 knin pnoleksi. Pitääkö täta aitanksen vaillinaisnntta, 

 jota mnissakin paikoissa vnorella nälidään, joksikin pnoli- 

 tekoiseksi katsottaman, taikka saadaanko arvata sen todis- 

 tnkseksi tämän ja mnitten senkaltaisten linnojen rauhalli- 

 sesta tarkoitnksesta, en tiedä. Olkoon tässä vaan sanottn, 

 mitä yllä mainittn Ck, Härkäpää lansnn jo yllä viitatnssa 

 teoksessaan s. 54: „Vnorien Iniipnilla ja paljailla kallioilla 

 nälidään täällä nseampia snnria kivikeliiä, ja asnkkaat 

 sanovat niiden pakanallisaikoina rakennetniksi sillä tar- 

 koitnksella, etta ihmiset kävivät siellä painimassa tahi 



