lee aina Pääjärvestä saakka Lamniilla Pnnjoon kautta. 

 Kolmas alkaa Kalvolasta ja saa lisävesiä Taka-, Ala- ja 

 Viralanjärvistä. Neljäs lähtee Lopen järvestä ja knlkee 

 Käsi- ja Alajärvien läpitse. Tästä Kernalan järvestä al- 

 kaa vilidoin tunnettii sniiri vesivana, kunnes se, ottaen 

 matkallansa moiita lisäystä erittäin oikealta puolelta, 

 laskee Vanajan isoselkään. — Nämät vedet, jotka övat 

 mainitun liarjanteen pohjoispuolella, kuulnvat järvineen 

 jokineen siilien vesistöön, joka Kokemäen joen kautta 

 jiioksee Pohjan lahteen. Täliän ylidistyy myös toinen 

 haara, mutta västa Sääksmäessä. Se mnodostnii mnuii 

 muassa Tuuloksen ja Hanlion vesistä, joista etevimmät 

 övat Pyliäjärvi, Roine, Hanlion ja Ilmoilan selat, ja on 

 läliinnä Vanajan isoselkää kililakunnan suurin vesistö. 



A. Pakanuuden aika. 



Kiviaika. 



Tuo seikka, etta Hanlion kililakunnan polijoisessa 

 osassa löytyy suurimmat ja enimmät järvet, ansaitsee jo 

 itsestään liuoniiota, kun ajatteleninie viljelyksen ja liis- 

 torian alkua kysymyksessä olevalla alalla, sillä niuinais- 

 tutkinnon avuUa on tultn siilien tietoon, etta viljelys e. 

 m. Europassa on ensin levinyt etelästä valtameriä pit- 

 kin pokjoiseen, ja niistä väliitellen jokien juoksuja myö- 

 den sisämaihin, joissa kalaiset järvet metsäii riistasta 

 rikkailla seuduilla olivat luonnollisia ja mieluisia olo- 

 paikkoja näille aikaisille asujamille, jotka siten olivcit 

 samassa kalastajia ja metsämieliiä. Me tulemmekin västa 

 sel vemmin näkemään kuinka myös Suomen talii oikeim- 

 min kililakuntamme eri osissa tuo yleinen asuttamis- 

 laki on vaikuttanut. Ja koska, niinkuin jo edellisessä 



