kojen sijassa pieniä järviä, tavallisesti umpinaisia, e. m. 

 iiuo kalaiset ja somat Kolmilammet Hausjärvellä Ryt- 

 tylän maalla. Väliin on niillä maanalaiset kulut toisiin 

 järviin, niinkuin e. m. Särkimäjärvellä Hauhossa, josta 

 joki kulkee toista „pitkää" virstaa maan alatse, mista sen 

 liriiiän sanotaan kniilnvan, Uiskonlaliteen Kirrijärvessä 

 Hahkialaii ja Tnlittulau kyläin rajalla. 



Kerrotnsta maanlaadusta ja muodosta vesijuoksu- 

 jen suunnat tietysti riippuvat, ja olkoot nekin tässä ly- 

 hyesti kerrottuina. 



Kaikki joet ja järvet Salpausselänteen eteläpuo- 

 lella päättyvät yhä enemmän ylidistyiieiiiä, kuitenkin 

 monella liaaralla Suomen lahteen. Suurempia näistä övat 

 Keritty- ja Pnneliaj arvet Lopen loimaisessa päässä. Ne 

 yhdistyvät Karjanjoen kautta Vilidin ja Lolijan vesihin 

 j. n. e. Toinen siuirempi järvi samalla piiolella Sal23aus- 

 selkää on tuo kirkasvesinen Hirvijärvi, joka kunlnii 

 ainoastaan osaksi täkän kihlakuntaan. Se on yksi Van- 

 taanjoen alkuläkteitä. — Purin siiosta, samannimisen 

 niimmen vieressä, lälitee muiitamia piiroja jnoksemaan 

 suoraan Tammelan kantta Kokemäen jokeen; mnntamia 

 tåas kulkee siihen pitkän kierron telityänsä. Ne laske- 

 vat ensin Kart- eli Salojärveen, joka, eroitettuna ainoas- 

 taan Salpansselän tässä paikassa kapealla taijjaleella Pu- 

 neliajärvestä, juoksee, ottaen vastaan monelta taliolta 

 sivnjokia, Haapaniemen järveen. Täliän viime mainit- 

 tnnn tulee myös Rengon joki Renkojärvestä, jonka toi- 

 nen pää on Ivalvolan toinen Hattnlan takamaissa. Haa- 

 paniemen järvestä tuUaan Kernalan järveen Janakkalas- 

 sa, johon niin ikään tahi oikeimmin n. k. Vedenjakamaan 

 kolmelta mnulta liaaralta vesi-janat 1. rivit janautuvat 

 1. yhdistyvät ykteen yesi-vanaan. Toinen pääkaara tu- 



