Sääksmäki, Hattnia ja Hollola, jolca silloin, niinlviiin 

 kumminkin 10 viiotta aikaisemmin kutsuttiin myös Hä- 

 meeiiliniian eli Yli-kihlaknnnaksi ^). Hauho-niminen 

 kililakunta ilmestyy kuitenkin tåas pian, e. m. vuonna 

 1553, jolloin se vaan eri anneksina tiilee esiin Hattulan 

 kihlakunnan okessa ^) j. n. e. Vaan tarkkaan senrata 

 kaikkia sen vaiheita knnlun täydelliseen historiallis-ker- 

 tomnkseen, jota nämä mninaistiednstnkset eivät tarkoita. 

 Mnista mainituista kämäläis-kililakunnista vielä vaan sa- 

 nanen. Niistä näkyy sekä Hollola etta Sääksmäki il- 

 mestyvän ensikerran v. 1416. Edellisessä oli silloin tno- 

 marina eras Hannii Pietarinpoika 3), jälkimmäisessä eras 

 01a\d Broderinpoika ^). Hattulan kililaknnnan löydämme 

 tåas ensikerran aikakirjoissamme v. 1426, jolloin eras vapaa- 

 sukuinen Olaus Hannunpoika oli tuomarina siinä ^). Etta 

 täällä Hämeessä tällä aikaa eli Erik XIII -Pommerilaisen 

 hallituksen alkupuolella oli jako kysjonyksessä, taidamme 

 siitäkin arvata etta v. 1405 sanotaan eras Jöns Antinpoika 

 oUeen kuninkaan tuomarina „puolessa" Hämeessä *^). Tämä 

 seikka saa selitj^ksensä sekä siitä, etta v. 1390 sanotaan 

 Klaus Diekn olleen tuomarina „Hämeessä" (tietystikokonai- 

 suudessaan), etta v. 1405:kin on kysymys Suomen kihlakun- 

 nista ^). Samallainen oli asian laita Pietari Eaglivaldin- 



1) Arvidsson. Handlingar. V: 316, 319. 



-) Historiallinen Arkisto V: 2-i. 



') Waaranen, medelt. liaiidl. ja kokoelma ,,De la gardiiiiia" 

 niyös vanliemmassa valtio- arkistossa. 



*) Arvidsson. Handl. IX: 2. 



*; Arvidsson. Handl. I: 13. 



") Arvidsson. Handl. H: 20: niyös n. k. „Svartl)oken"issa vanii. 

 valt. ark. 



") H. Hildebraud y. m. Sveriges historia fr. äldsta tid till vara 

 dagar. II: 147. 



