2 



suTidesta ei ole vielä selville päästy. Vaikka kjdlä mei- 

 dän esi-isämme työnsä ja verensä uhrilla övat ijäksi päi- 

 väksi omistaneet jälkeläisilleen tämän maan, ei tämän 

 kannikan alknperäinen anastaminen pohjan jäistä vilje- 

 lyksen omaksi ole kiiitenkaan heidän kunniakseen Inet- 

 tava. Mikä kansa sen teki, sitä vielä ei tiedetä, sillä se 

 ei ole jättänyt muita tietoja eli muistoja jälkeensä, kuin 

 irtaimia ja kiinteitä muinaisjäännöksiä, joita västa vii- 

 meisinä aikoina on rnvettu tieteellisesti tarkastamaan. 



Kiimminkin jo toista tuliatta vnotta enneu Kris- 

 tnksen syntymää arvellaan ensimmäisien asujamieii tuUeen 

 Siiomeen. Se aika, jona se tapalitui, kutsutaan kivi- 

 ajaksi siitä syystä, etfeivät silloiset ihmiset Suomessa 

 vielä osanneet valmistaa teräkaliija miiiista aiueesta kiiiu 

 kivestä. Siitä lie tekivät kirveitä, joilla lie piiiita hak- 

 kasivat, talttoja eli meiseliä, joilla ke sitä koversivat, 

 tahi valmistivat kienompia piin- ja liuikaluja, niinkuin 

 työkapineita, astioita, koristuksia y. m., joita tosin ei 

 kuitenkaan vielä ole löydetty meidän maastamme, iiiutta 

 moiiissa paikoin muiialla mailmassa usein ilmaantuu, 

 joissa yhtäläinen kiviaika on kestänyt ehkä kauemmiii 

 ja missa niitä tiseista syistä on paremmin voinut säilyä. 

 Ja koska viljelys on saapunut pokjoismailiin ja siis myös 

 Suomeenkin paljoa myöhemmin knin muiliin etelämpiin 

 maikin, niin kiviaika täällä oli olemassa silloiii kuin e. 

 m. Välimeren rannoilla jo osattiin pronsista ja randasta 

 teräkaluja tehdä. Raudan käyttämisen taito saapui Suo- 

 meen västa Kristuksen syntymän aikana — taito, joka 

 jo tullat vuotta ennen oli ollut tunnettu etelä Euro- 

 passa. Nykyään, sähkön ja liöyryn aikakaudella, emme 

 taida käsittää sitä kitaisuutta, jolla taidot ja tiedot paka- 

 nuuden aikana levisivät. 



