137 



pidettiin Jaakoii päiväiiä Rengon kii-kon luona, josta 

 toisessa paikassa (s. ])l\)) puliuin, kikkautettiin kuninkaan 

 käskystä v. l()7o ^). Miiuten todistaa itse kirkko puo- 

 lestaan hyviii vanliaa olemusta, sillä ei missään kirkossa 

 koko Haulioii kililakuniiassa vallitse pyörökaaret niiii 

 täydellisesti kuin tässä, eli tuisiu saiiohi, Rengon kirkko 

 on rakennnslaiteelliselta kannalta n. k. ronianilaista tai- 

 detapaa, joka ke:?ti Riiotsissa kristin uskon aikajakson 

 alnsta v. 1220 paikoille. Kuinka tämä taidetaan käsit- 

 tääy Vankaksi kirkkoa muiitenkin kehntaan. Onpa se 

 ollut rappiotilassakin hyvän aikaa, sillä kirkon katto pu- 

 tosi sisään IG sataluvuu keskipaikoilla, jolloin käytiin 

 puukirkossa, joka rakennettiin sen viereen. Täta päätän 

 eräästä kirjoituksesta 2), joka kiiuluu näin: ,,1708 d. 30 

 Dec. blef Ivaplan, salig H:r Henrik Gleorgi begrafven på 

 sin ålders år 86, embets år 55, hvilken och var den för- 

 sta prest 1. kaplan i Rengo sedan kyrkan är nedfallen". 

 V. 1783 saivat renkolaiset luvan uudestaan rakentaa 

 vanlian kivikirkkonsa, koska pnukirkko sillä välillä oli 

 liuontjksi käynyt. Nämät tiedot koskevat siis uudem- 

 paa aikaa. Mutta ei ainoastaan kirkko, vaan myös Ren- 

 gon nimi ja maineet ulottnvat pakanallisaikoihin saakka. 

 Renko oli ennen liy\in avara ala, jossa laj)palaisiakin 

 sanotaan oUeen, kunnes ne Mauno Latolukon eli kristin 

 nskon ensi ajoilla läksivät polijoisempiin seutuihin ^). 

 Siitäkin etta Rengon järvi on osaksi Kalvolassa, taide- 

 taan päättää, etta Rengon ala ennen ulottni knmminkin 

 tähän saakka, ehkä kanemmaksikin, kukaties jo pirkka- 



*) Limnell de Tavastia s. 14. 

 ^) Reugon kiikon aikisto N:o 1. 

 *) Limnell, sama teos. Janackala. 



