138 



laisten alueille asti, joiclen seurassa renkolaisten kerro- 

 taan pakaiiallisaikana käyneen lappalaisia veroittamassa. 

 Etta kirkko kuitenkin rakennettiin etelämmäksi eli ny- 

 kyiseen paikkaan, lienee tullat siitä, etta renkolaisten 

 pääpaikkoja löytyi jo vanhastaan täälläpäin. Rengon 

 ainoat suuret kylät, Kiiittila, Mnurila, Uusikylä, Oinala, 

 Nevilä, Aseme, Ahonen ja Kalvonen övat, niinkuin tie- 

 detään, kaikki niitten jokien alavarsilla, jotka laskevat 

 Haapaniemen järveen. Etta niistä sanotaan Aseme van- 

 himmaksi, ölen toisessa paikassa jo kertoniit (s. 59). Ja 

 koska täta Rengon varsinaisesti asiittiia alaa kaikilta 

 miiilta sivuilta ymj)äröi avarat ja metsäiset viiori- ja 

 kangasjaksot, ölen katsonut tnon tarun todenmukai- 

 sekyi. Mnurila, jossa kirkko .sijailee, saattoi ennenkiii 

 olla joku etevä paikka, sillä sen ja Kuittilan välillä ko- 

 lioaa Keräjämäki, jossa kerrottiin käärmeitten ennen pi- 

 täneen keräjiä, jotka istuivat keliässä, tuomari keskellä. 

 Senkin Aoioksi sanotaan sitä niin nimitettävän, etta sillä 

 mäellä pidettiin keräjiä, kun menneellä vuosisadalla iso- 

 jaon johdosta Kuittilan ja Muurilan rajat määrättiin käy- 

 mään sen ylitse. Mutta tuskin tarvitaan nimen paka- 

 nallista syntyä epäillä. Jaakon markkinat 1. menot 

 övat sentäliden todenmukaisesti kristillisessä puvussa 

 jatkoa niistä kokouksista, joita jo pakanallisaikana oli 

 tavaksi tullut tässä paikassa pitää — niinkuin monessa 

 paikassa muuallakin. Siitä niyös ymmärrettäisiin, minkä- 

 tähden kirkko juuri Keräjäniäen lälieis3''yteen tehtiin, 

 sillä pakanallisten pesäpaikkoihin olemme niitä muuallakin 

 nähneet pystytetyiksi, joissa muut seikat eivät niitä muu- 

 anne liene määränneet, niinkuin Vanajassa ja Hattulassa. 

 Rengon pakanallinen maine tekee sen myös luultavaksi, 

 etta Renko jo pakanallisaikana oli jonkunlaisena pitä- 



