139 



jänä keräjineen. ToiseUa pnolen tiedämme historiasta 

 etta kristin uskoa koetettiin jo ennen Birger Jarliii ai- 

 koja levittää hämäläisten seassa, erittäin piispa Tuo- 

 maan aikoina (1209 — 1345). Vaikka ei Turun lähin, on 

 Renko kuitenkin lähimpiä Hämeen seutiija, joita nämät 

 aikaisemniat kristin nskon valloitukset luonnollisesti tar- 

 koittanevat. Koska me toiselta puolen näemme Rengon 

 kil-kon snurimraaksi osaksi kukistamattomat seinät ovi- 

 ja akknnapielineen, sillä ainoastaan korkeimmat osat 

 sen itäpäädyssä ja akkuna saarnatuolin vieressä näyttä- 

 vät nudestaan tehdyiltä v. 1T83 jälkeen, ja toiselta pno- 

 len Snomessa 12 satalnvnn alknpnolella oli niin jäntevä 

 ja innokas pakanallisten kääntäjä, kidn piispa Tuomas, 

 niin tahdon kysyä, onko mahdotonta, etta Rengon kirkko 

 jo hanen aikanansa olisi tekty. Myös on sekin katsottu 

 malidolliseksi, etta Turun linna olisi tehty västa samaan 

 aikaan kuin Hämeenlinna *). Ja onkin tunnettu, etta 

 Ruotsin maallinen välta Suomessa alkoikin västa Erik 

 XI:n ja Birger jaarlin kautta. Kirkkoja olisi siis ennen 

 kuin linnoja? Tarkoitukseni on tietysti lausua nämä 

 arvelut kys3anyksinä ja kaikessa tapauksessa esittää 

 tuota 8 kulmaista Rengon kirkkoa taiteentuntijain eri- 

 tyiselle tarkastukselle. 



IMutta yliteydessä tämän kanssa sopinee kysyä, oli- 

 siko jo ennen kristinuskon aikajaksoa ollut joku ylidis- 

 tys etelä-Hämeen ja Turun seutujen välillä? Mitä tietä 

 kävivät hämäläiset vainoretkillään Aurajoen rannoilla ja 

 tienoilla olevia kristittyjä vastaan? Yhdistykseen, joka 

 näiden välillä olisi ollut, viittaa tuo kerrottu taru Kan- 

 tolan isännästä ja Vanajan stikariston rakentamisesta en- 



*') Suomctar 1853, ]S':o 27. 



