uo 



liuukuiu Hämeeiiiiiina toliLiiii. Etta semmoisen biteeii 

 täytyi olla, tiedämme myös historiasta, soclista päättäen 

 kristinuskon aikajakson alussa. Ja tahtoisimme kysyä 

 ja tietää: mista tuo jo pakanallisaikainen yhdistys 

 muualta olisi voiniit käydä kuin Rengon kaiitta? Ja 

 minkä kautta Tammelasta olisi ennen kuljettu Lepaan 

 kirkkoon, ehkäpä jo Kulsialan nlirisaareeiikin, iiiiukuin 

 taru sanoo? Tietysti Eengon, sillä Kalvolan ja Hattu- 

 lan takamaat övat vieläkin suureksi osaksi, niin sanoak- 

 seni, erämaita. Sanalla sanoen, koko Vanajau isoselän ja 

 Hollolan Vesijärven välisellä talii vielä avarammallakin 

 alueella inahtoi olla jo pakanallisaikana Eengon läpitse 

 yhteinen kulkuväylä Turkuun päin. Olisiko ilimeteltä- 

 vää, kysyn vieläkin kerran, jos Tnrun piispa jo aikai- 

 semmin kuin muualle Hämeessä olisi saanut kirkon Een- 

 goon rakennetuksi kristinuskon muuriksi pakanallisia 

 hämäläisiä vastaan, ja olisiko se vaan oUut Birger Jar- 

 lin oikkuja, jos liän tämän ja etelään nienevän teiden 

 ylidistyspaikalle, Kernalan järven rannalle ensin, vaikka 

 sittemmiii Vanajan veden partaalle, rakennutti linnansa? 

 Täällä Vanajan veden rannalla ja Eengon kolidalla Bir- 

 ger jaarli osasi parhaiten liallita kaikki, sekä sotaiset 

 etta raulialliset keskukset täänpuolisen Hämeen ja lou- 

 naisen Suomen välillä. Eenko elikä siis selittää, minkä- 

 tähden Hämeen linnalle ennemmiii haettiin paikkaa Va- 

 najan veden etelä-, kuin sen polijois- ja isoselän ulapan 

 rannoilla. Eengon muinoinen maine ja ansio olisi 

 sillä tavalla paljon painanut koko Hämeen, vieläpä Suo- 

 menkin liistoriassa. Ja eikö Eenko sentäliden todellakin 

 ansainnut kristinuskon etuvartiana kaukaisemmalle Hä- 

 meelle, ja samalla etuoikeudella kuin Hattula myöhem- 

 min^ tulla pyhiinvaelluspaikaksi ? Ettei Eenko kulten- 



