147 



viä, viivaa j. n. e., josta semmoinon såna knin e. m. juna 

 011 muodostnuul. Laatnsaiia janakka taaseii merkitsee 

 jotakiii tukevaa, josta e. m. innodostnn jamakka, Kiiinka 

 jamakka saattaa merkitä tukeva? Tietysti siten, etta 

 monta viivaa 1. janaa yhdistetään, syntyy tukeviuitta. 

 Lömirofin sanakirjassa löytyjdvin tekosana janata, joka 

 jnuri merkitsee : panna vierekkään. Eikö johto siis 

 selvä'? Jokainen myös tietää, etta pääte la Snomen kie- 

 lessä osoittaa paikallisuiitta. Siis såna janakkala ei tar- 

 koita munta, knin sitä paikkaa, jossa monta riviä 1. ja- 

 naa yliilistyvät 1. jaiiantuvat yliteen. Mitä jaiioja? Ölen 

 jo edellisessä siihen viitannut (s. 8). Jokainen tietää 

 siis, etta Kernalan järveen ylidistyvät vesikaarat 1. janat 

 neljästä liaarasta yliteen vesivanaan, joten Vanajavesi 

 siis oikeastaan alkaa Ivernalan järvestä. Mista munsta 

 siis knin tästä Inoiinollisesta ja ^dvsinkertaisesta tosisei- 

 kasta olisi Janakkalaii nimi syntynyt? — Toiselta pno- 

 len tiedämme, etta ennen aikaan, jolloin maanteitä ei 

 löytynyt, ihmiset kulkivat pitkin vesiä ja jokia, niin- 

 knin luonnon omien viittomien teiden miikaan, sekä ve- 

 sitse etta maitse. Etta tässä koliden tno vesijolito, joka 

 yhdistää Kernalan ja Haapaniemen järvet, saattoi olla 

 jonaknna pääsuonena, koetin jo edellisessä osoittaa (s. 

 57 — 59). Västa nyt sattnu mieleeni etta eras paikka, ni- 

 meltä Valkama, vastapäätä Hakoisten linnaa Tunlensnii- 

 joen toisella pnolella, saattaa olla viittauksena siihen, 

 etta maamatka etelään päin jo tästä alkoi, jotta tämä 

 valkama, jota Unikko ja Hakoisten linnat vakvistivat, 

 oli junri samasta merkityksestä knlkntiellä Vanajave- 

 destä eteläänpäin, knin Haaksivalkama Tnnloksessa, jota 

 Laurin kallion linna suojelee, sen puoliselle tielle. Ker- 

 nalan järven pohjoisille raniioille olikin ihmiselämä Sno- 



