148 



men pakanallisaikaua jo varliaiii perelit}'!!}-!, uiinkum 

 me kerrotuista löyclöistä saimine tietää. Tarininaaii, 

 Hiitten kartanon ja Keriialaii iiiemekkeelle taisivat ili- 

 miset sentäMen lielposti tulvata monelta liaaralta, jonka 

 vnoksi olot siinä pakanallisaikaua olivat vireämmät knin 

 mo!iissa miiissa paikoissa. Limnellin antaina tieto 1. 

 kertoina tarn, etta Janakkalan iilirilälide oli ylfympäri 

 tnnnettn ja knnlnisa, jonka lno!ia siis uscmii tultiin ko- 

 koon pakanallisen Taara-jnmalan palvelnsta viettämään, 

 011 senvnoksi luonnollisesta syystä 1. paikan keskiaseinaan 

 katsoen todenmukainenkiii asia. Me käsitämme jo, miii- 

 kätäliden Birger jaarii, jos hän todellakin yritti johon- 

 kin Kernalan j arven rannalle linnaansa asettamaan, ei 

 saattannt ajatellakaan parempaa paikkaa knin Hakoisten 

 linnaii asema, sillä liän tiesi, mitä liän teki, knn talitoi 

 iskeä liämäläisiltä yliteisliikkeen pääsnonta. Minkätäli- 

 den kristinnskon pylväs, kirkko, rakennettiin Tnnloksen 

 pakanalliseen pesäpaikkaan, siitä emme eiiää tarvitse olla 

 epätiedossa. Me arvelemme samaa mj^ös Lepaan ja Ren- 

 gon kirkoista. Etta tåas Janakkalan kirkoii läliin ympä- 

 ristö oli mninoisten pakanallisten jnmalain oma, näk^-y 

 olevan jotensakin selvä asia. 



Me rolijenemme kaikesta tiistä sanoa, etta me ru- 

 peamme tnntemaan ne ajatnkset, jotka jolitivat sekä Bir- 

 ger jaarlia lianen tnllessaan Hämeesen, etta niitä kirkol- 

 lisia mieliiä, jotka rakennnttivat kirkkomme pakanniiden 

 sydänpaikkoiliin. 



Mntta mitä mnita miiistoja on Janakkalan Icir- 

 kossa? Ensin lisättäköön knitenkin itse kirkkoon kat- 

 soen, etta käytäväkin, joka enneii vei Inoteisknlmasta 

 pimeälle parvelle, mnnrattiin v. 1849 kiinni, jolloin katto 

 laitettiin tynnyriliolviksi ja landoista. Eiinen täta kir- 



