100 



y. m. menivät samaa tietä ja niistä saivat Silakka-, Mak- 

 kara- ja Kiulumäet nimensä. 



Lopiiksi mainittakoon ne moiiet kiukaaii pesät, sal- 

 piotariminit, tervaliaiTdat, pennia- ja naurisknopat, joita 

 erittäin ^'iimeisiä tavataaii sadottaiu ei ainoastaan useim- 

 man kylan likeisillii rinteillä, vaan kaukaisissa takamais- 

 sakin. Niiden käytäntö on nykyiselle snkupolvelle jo 

 monessa paikassa käynyt epäselväksi. Kiiikaita ja van- 

 hoj a salpietarinnnia näin etenkin Mallinkaisten knlmassa 

 Janakkalassa. Tavattoman sunria tervahantoja, niinkiiin 

 monen sylen lev3'isiä pattereita, tåas näin Kaloisten tie- 

 iioilla Rengossa ja läliellä Sykärin taloa Hausjärvellä. 



Haiisj iirvi. 



Jo siitäkin, etta Hansjärven alalta ei ole linomattn 

 ainoatakaan, pakannuden aikaisesta ilimisolosta todista- 

 vaa, muinaisjäännöstä tai löytöä, taidamme päättää, etta 

 Hansjärvi västa myökemmin kiiin muut senrakminat 

 Haulion kihlaknnnassa sai asntuksensa ja viljelyksensä. 

 Etfei Hansjärvi, niinknin monet ninnt järvisemmät 

 sendnt tässä kililaknnnassa, ole ikivanhoja viljelysaloja, 

 vaan västa Suomen kansan asnttama ja viljelemä, tai- 

 damme sentäliden pitää. jotensakin varmana. Sen asema 

 Balpansselänteen leveillä ja korpimaista ja soista rik- 

 kiiilla Ijejxnllä tekee asian Inonnolliseksikin. Mistäpäin 

 asntns täällä on alkanut, ei sekään käyne malidottomaksi 

 päättäii, vaikk'eivät idässä ja etelässä olevat senrakminat 

 vielä ole mninaistieteellisesti tntkitut. Tosin en tässä 

 enempää knin muntamassa liarvassa paikassa mnnalla- 

 kaan, knnllnt niitä asnmnstarinoita, joita elikä kniten- 

 kiii l("iv1yisi j;i joik;» nscin antavat, missa niitä on saatu, 



