161 



hyviä viittauksia näitten hämärien asiaiii selvittämiseen. 

 Muntamia seikkoja löytyy kuitenkin, jotka mainittakoon. 

 Jauakkalan ja Mäskälän liallituspitäjät ulottuivat ny- 

 kyisten Nnrini- ja Mäntsälän rajoille saakka jo uskon- 

 pnlidistuksen eli Kustaa Vaasan aikoina, jolloin nimi 

 Hausjärvi vielä snpistui ainoastaan yliteen kylään. Sen- 

 tähdeii Mäskälä jo silloin koski muinoisen Tennilän (nyk. 

 Kärkölän) ja Lammin aloihin. Tennilä löytyi siis Hol- 

 lolan ja Hausjärven välillä ja ulottiii Tenran joen sun- 

 liun asti, joka laskee Mommelan Hietoisten järveen, josta 

 Puujoki saa alkunsa. Tämän Puujoen varsilla löytyi jo 

 keskiajan lopnlla sunria kyliä, niinknin Oisten, Puujais- 

 ten ja Tnrkhandan kylät. Mutta tästä alkaen pohjoiseen 

 päin Mäskälän ja Tennilän rintamaitten välillä leviää 

 sunri ala, jota nyk^nnen Mallinkaisten knlma osaksi si- 

 sältää, jossa kiilmassa Janakkalan snurimmat takamaat 

 övat. Tällä alalla tavataan myös yksinäinen Saloisten 

 kyla, jolla oli keskiajalla paljon riitoja Kurkijärven, 

 Viialan ja mnidenkin Lammin kyläin kanssa maista ja 

 vesistä, knnnes Perinkijoki rajaksi määrättiin *). Se on 

 jo itsestään arveluttava seikka, etta Janakkalan ja Mäs- 

 kälän hallitnspitäjäin ålat ja takamaat lö^^tyvät kaakkoon 

 päin. Eikä se seikka ole liuomaamatta jätettävä, etta 

 Hansjärvellä tietääkseni vanhojen kyläin, e. m. Rytty- 

 län, Karan ja Ridasjärven takamaat ja nudistalot myös 

 övat enemmän etelään, eikä pohjoiseen päin. Ja eivätkö 

 Oisten kylan ja Torliolan maat enemmän leviä Kärkölän 

 ja Mäntsälän puolelle, se on kaikille mnille sunnnille, 

 paitsi länteen päin? Tosin tapaamme täällä Lopen jär- 



*) Tuomiokirjaii mnkaan vuodelta 1384 tammikmm 27 p., Vaa- 

 rasen käsikirjoituskokoolinassa vanhemmassa valtionarkistossa. 



11 



