162 



ven ja Vantaan joen latvojen välillä ja Hirvijärven ym- 

 pärillä avaran maan, johon asntns näkyy levinneen kai- 

 kilta kaaroilta. Tämän seiidmi polijoii30sassa, jossa Vä- 

 Hkkälästä Hyvinkäälle vievä tie knlkee, löytyivät 

 knmminkin jo keskiajan lopuUa Kormmi, Hiivolan ja 

 Herajoen kylät, joiden takauiaat kiiitenkin lienevät myös 

 parhaaksi osaksi etelässä. Eikö Hyvinkään kylan leviä- 

 minen Nnrmijärvellä ole myös alkanut pohjoisesta, eikä 

 vastapäätä? Samatenko naapnri Ritasj arven kyla? Myös 

 Hausjärven, Hikien, Erkkylän, Vantaan, Arolammen, Kn- 

 rnn, niinlcnin jo mainitut Karan ja Ryttylän kylät, omis- 

 tanevat sunrimpia niitty- ja metsämaitaan monelle snnn- 

 nalle, mntta vähimmät polijoiseen päin. Nämä seikat 

 painavat paljon, knn ajattelemme etta taka-, metsä- ja 

 mnut maat, jotka pitäjät ja kylät ennen mninoin yhtei- 

 sesti omistavat, osoittavat mistäpäin asntns ja viljelys 

 on ensin siilien tnllnt ja levinnyt, sillä asnmns eli talot, 

 niinknin koko kyläkin, joka ennen aina oli yhdessä pin- 

 kassa, tehtiin tietysti tiluksien rintapnolelle ja avarat 

 maat jäivät takana olemaan. Ja eivätkö nämät seikat 

 todisfea, etta maan omistaminen ja asntns Hansjärvellä 

 etenkin Punjoen läheisimmillä sendnilla on saannt al- 

 knnsa pohjoisesta tahi Inoteliesta päin? Myös tiedämme, 

 kninka liistorialliset siteet, eli Hämeenlinnan rakentami- 

 nen ja kristin nskon istnttaminen Hämeesen, övat sito- 

 neet Hansjärven kesknnsliikkeen etnpäässä Vanajaveden 

 ja Kernalan j arven rantatienoikin. Mntta jo Pnnjoki 

 itsestään johtaa ajatnksiamme sinne päin. Pitkin sitä 

 knljettiin ennen vakvasti (niin kerrottiin), veneillä Hä- 

 meenlinnan tienoille, ja se näkyi mnntenkin olleen yli- 

 teisliikkeelle ennen snnremmasta arvosta, knin nykyään, 

 sillä paitsi sitä pidettiin sen varrella markkinoita (Tnr- 



