163 



kaalla TnrkhaiTclalla) ja sen rannoilla asiii Janakka- 

 lan kappalainenkin Torholassa, ennenknin Haiisjärvi tuli 

 eri kappeliksi. Tästä pääsee veneellä Janakkalan kirkko- 

 rannalle asti. Ja koska Haiisjärven kylät jo ensikerran 

 kim ne kokonaisundessaan ilmestyvät Hämeen vanliim- 

 missa maakirjoissa, eli liki pnoli neljättä sataa vuotta 

 sitten, olivat jaettuina Mäskälän, Janakkalan ja Lopen 

 hallituspitäjien välillä, niin nämätkin seikat, joilla saat- 

 taa olla miiinaistarullistakin alkna, osoittavat myös yh- 

 teyteen Vanajaveden pääseiitujen kanssa. Alkuperäiseen 

 ykteyteen Rengon puolisten ihmisten kanssa osoittanee 

 niinikään kielimurre, joka Vanajan ja Ivernalan ympä- 

 ristöllä on n. k. Rengon murro, niinkuin tåas Hauliolla 

 ja Tunloksella n. k. Lammin kieli, Siis emme löydä 

 yhtäkään ainoata seikkaa, joka osoittaisi vanliempaa ja 

 snurempaa kesknutta Tennilän talii HoUolan ja Haiisjär- 

 ven tienoiden välillä, vaikka se olisi mukavaa ajatella. 

 Varmaan päättää mista päin asutus alkuperäisesti on 

 ruvennutj Tennilästä talii HoUolasta, vai Mäskälästäkö 

 olisi kuitenkin ehkä liian pikaista.^ Sen vaan taidamme 

 sanoa etta luonnon ja historian yleiset todistukset viit- 

 taavat ainoastaan Vanajaveden ja Kernalan järven paik- 

 koiliin, niinknin vankemmille asutnssendnille. Kun me 

 sen okessa mnistamme, mitä jo nsein on sanottu, etta 

 Hausjärveltä ei ole löydetty ensinkään pakanallisia mni- 

 naisjäännöksiä, niin taitanemme päättää, etta Hansj arven 

 varsinainen asutus ja viljelys alkoi keskiajan alussa tahi 

 pikkuista sitä ennen Puujoen varsilta etelään päin. 



Kokonaan uuteen aikaan kuuluu Hausjärven pitäjä. 

 Kappelina se ilmestyi v. 1011, ja v. 1661 rakennettiin 

 siiken saakka jumalan-palvelukseen käytetty kirkkotupa 

 kirkoksi. Nykyinen kirkko valmistui v. 1788. Se sijai- 



