168 



asutuksen puolesta Hausjärveä vanhemmat. Min Loppi 

 onkin katolisaikainen seurakunta, mntta kaiikaisemman 

 asemansa tähden myös luonnoUisesti sen loppupuolelta. 

 Etta Rengon kirkko olisi oUut Lopenkin vanhin ^), on 

 kyllä arveltu ja tosin se sopivalta näyttäisi, mutta var- 

 maa tietoa siitä ei meillä ensinkään ole. 



Lopen pitäjä mainitaan ensikerran västa v. 1520 1. 

 1530, jolloin Knningas Kustaa I otti Lopen pitäjän ta- 

 kaisin eräältä Aake Klaun pojalta (Tott), joUa se oli ol- 

 lut läänityksenä 2). Arvattavasti jo v. 1533 tull joku 

 osa Lopelta kiuiliiisan Eerik Fleming'in lialtuun, sillä 

 sina vuonna tnlivat kaikki kuninkaan lampnodit niillä 

 tiloilla, jotka Suomessa olivat j,kunink. majest:n perin- 

 töä ja omaa", johon silloisessa Lopessa kiuilui miiiden 

 oliessa Kytäjä ja Hiivola, Eerik Fleming'in isännyyden 

 alle 3). Västa v. 1558 tavataan Lopen Vilidille kuuluva 

 kappeli, johon kiinlui ainoastaan Läyliäisten, Sajaniemen, 

 Joenta'an, Lopen, Hnnsalan, Tevännön ja Pilpalan kylät. 

 Vnoden 1560 paikoilla ilmestyy Lo2:)pi avarampana kirkko- 

 pitäjänä, johon Inetaan melkeen kaikki ne kylät, jotka 

 jo aikaisemmin kunlnivat Lopen hallituspitäjään, nim. 

 paitsi nykyinen Loppi myös Hyvinkäältä Nurmijärvellä, 

 Hyvikkälästä Janakkalassa ja Ahoisesta Rengossa alkaen 

 kaikki niiden väliset kylät. — Tähän aikaan arvatta- 

 vasti rakennetttiin myös Lopen vanhin kirkko (kuv. 

 110), ell'ei sitä tehty jo katolisuuden viimeisinä aikoina. 

 Nykyään on Lopella jo kolmas kirkko. Kahdesta van- 



*) Vrt. llämäläiuen 1858, N:o 15, 



-) Arvidsson. Handl. V: 260 ja II: 237. 



=•) Arvids. Ilaudl. V: 318, 321. 



