123 



Lepaan muinaisella yaarella olisi kansan taruii mukaaii 

 rakennettu yhtä aikaa kuiii Hämeenlinna ja Hattulaii 

 kirkko. ^) — Muuteii kutsntaaii liamasta keskiajasta saakka 

 Tyrväntöä myös Kulsialaksi, erittäiu lialliunollisessa suli- 

 teessa. Kulsialaa kirjoitettiin ennen inuun muassa vaaii 

 Kulsiki 1. Knlsil», se on paikka, jossa oli kulsi, joka 

 merkitsee vatia. — Muuteu on såna kulsi sama kuin 

 kolho, joka myös merkitsee mädännyttä pimta (pyhääkö ?) 

 Täkänkö pimta osoittavaan omaisuuteen tämän saman 

 paikan toisintonimi Lepas (leppeä, leppä) viitannee? — 

 Mikä vati 1. malja saattoi oUa niin merkillinen, etta 

 se antoi paikkakunnalle ninienV Elikäpä uhrivati, joita 

 me e. m. Permalaisista tiedämme muinaissuomalaisilla ol- 

 leen ja johon uhria pantiin. Uhrivatia 1. kattiloita (kit- 

 tel) käyttivät myös mninaisruotsalaiset uhrissaan -). Luon- 

 nollisesti on Kulsialankin asema liaettava Lepaan kir- 

 kun paikkeella, eli sen muinaisella saarella. Onko tämä 

 entinen saari katsottava pakanalliseksi uhripaikaksi, josta 

 sen nimet ja maineet hakevat juurtansa ? Siten ymmär- 

 täisimme myös mitä Kulsiala oikeastaan oli. Se oli, näet, 

 pakanallinen uhrikunta eli, niinkuin suomalaiset sanoi- 

 vat, „pitäjä". Ja olisiko tuo solmu eli kysymys: mitä 

 nuo monikertaiset pitäjän nimet merkinnevät, joka on 

 antanut monelle tutkijalle niin paljon pään liommaa, 

 kumminkin tässä paikassa ratkaistu? Tuskin julkenemme 

 sitä uskoa, mutta todenmukaiselta se kuitenkin näyttää 

 ja tahdon sen vaan paremmin ^'mmärtäväisten tarkastet- 



^) Palantler. Kulsiala. Åbo. 17G7. s. 2. 



-) Montelius. Sveriges liistoria fr. äldsta tid till våra dagar. 1: 

 369 ja A. O. Freudentlial. Nyländska mans- och kvinnouanni under 

 medelt. Muin. muist. yht. aikak. kirja II: 16. 



