109 



kirkko piti rakennettaman. Hankittiiii iiiiii ensiii Kirlcho- 

 mäclle, jossa Hyvikkälän kartano nykyääii seisoo — paikka 

 011 vieläkin aivaii kiviä täyniiä. — Västa sitten nykyiseen 

 paikkaan. Jättiläiiieii, jonka tekemä se on, paiskasi ki- 

 ven toisella kerralla sinne, ensimmäisellä Kirkkomäelle" '). 

 Tämä kertomns ei knitenkaan koske tiilistä telityä kir- 

 kon tapnlia, joka uuclestaaii telitiiii miiistaakseni pari 

 kymmentä vuotta sitten. Eniien meniieen vnosisadan 

 keskipaikkoja oli tapnli eteläisen aseliuoneen katoUa, niiii-, 

 kuin keskiajalla usein oli tapana. Sakaristo, joka sanioin 

 luidestaaii rakeiinettiin v. 1704 ei myöskään ole har- 

 maista kivistä, niinkiiiu kirkko, vaau tiilistä. Huomiota 

 ansainiiee kivestä epäselvästi liakattu ja kypärillä varus- 

 tetun ilimisen korkokuva luoniioUisessa sunruiidessa, mnii- 

 rattuna sakariston seinään aivan kattoliarjiui eli sen 

 päässä olevaii ristin alle. — Kirkossa löyt}^^ 6 pilaria, 

 jotka sanotaan olevan sisältä liötöt (oniiet). V. 1797 

 miuitettiiii saarnatnoli keskimäisestä pilarista samalla 

 pnolella nykyiseen paikkaansa. Sen kiistansivat „sääty- 

 läiset", teki kuvanveistäjä Johana Salilbom, maalasi maa- 

 lari Vijkberg ja kultasi peilintekijä Söderqvist 2). Katon 

 liolveissa ei kummiiikaan ole kuvastoa 1. maalaiista. 

 Molempain v. 1770 telityjen parvien etuhäkillä näkyy 

 sen sijaan koko joukko kuvia (luultavasti myös men- 

 neeltä vnosisadalta) raamatun mieliistä, joista kalidella 

 profeetalla on frakit, ja tapanksista, jotka kuvat, koska 

 pian knnlni kysymys nostettavan kirkon sisäpiiolisesta 

 korjaamisesta, kohdakkoin joutimevat kadotnksen par- 

 taalle. — Sakariston seinällä riippnu vanlia alttaritaulu, 5 



M vrt. Suonietar, 1855. N.o 15. 



*) Ilaulioii kirkon ai-kisto N:o 83, josta nuiiitkiii kirkkna knsko- 

 vat ti(Mlot övat otctut. 



