108 



nissa, tiinteneet olevansa enemmän liavnii 1. metsän val- 

 lassa? Sillä nietsässä ei ainoastaan petoja saattaniit pii- 

 leskellä, sieltä voi vihoUinenkin äkkiä karata päälle. 

 Mista silloin apua? Järvien takaako? — Tunnettu asia 

 oii myös, etta metsä vaikuttaa paljon syvemmin ja pe- 

 loittavammin sen mielikuvitukseen, joka veden rannalla 

 asuskelee, knin sen, joka ainoastaan metsän piirissä ja 

 siten sen kanssa snuremmassa tuttavuudessa elää. Hau- 

 hon tienoilla lienee sentäliden metsä enemmän kuin mnu- 

 aUa lierättänyt asukkaiden huomiota, ja sentakia anta- 

 niit paikkakunnalle sen erityisen liionteen — ja miks'ei 

 siis sen nimeäkin? — Olkoon täm^ sanottii vaan siksi, 

 etfei tämmöinen johto ole luonnoton, sillä luonnollisista 

 yksinkertaisista seikoista paikkain nimien S3''nty tietysti 

 on haettava. 



Kirkon asemakin todistaa liauholaisten olleen en- 

 nen muinoin vesikansaa, sillä Vitsiälän ja Kirkonkylän 

 niemeke on junri vesiteiden ylityinyspaikassa, ja arvat- 

 tavasti siinä sentäliden muinoinkin oli vireämpi liike, 

 knin miiissa paikoissa, vaikk'ei siitä ole mitään tietoja. 

 Miuiten on Haiikon kirkko vankimpia kihlakminassa. 

 Tarkkaan määrätä, missa järjestyksessä vanhimmat kir- 

 kot seuraavat toisiansa ikänsä puolesta, on vielä malido- 

 tonta, osaksi siitä syystä, etfeivät aikakirjat sitä ilmoita, 

 osaksi siitäkin, etta taidehistoria, jonka tehtävä se olisi, 

 vartoo vielä tieteellistä tntkimusta maassamme. Varmem- 

 paa tietoa asiassa vartoen, taidamme kuitenkin katsoa 

 todenmnkaiseksi, etta kirkkokin jo 13 sataluvnn alussa, 

 jolloin Haiiho seurakuntana mainitaan, valmistui. Sen 

 rakentamisesta tiedettiin mimten Haukossa kertoa sen- 

 raava tarina: „Toraw«c« JcallioUa, jonka korkea tasanko 

 on noin 2 tynn. alaa, oli tora eli kova kysymys, miliin 



