107 



sen syntyneen vasia monien niutkien perästä, ja jos me 

 niille tahdomme hakea jotain suomalaista alkua, niiii so- 

 pisi semmoiseksi aivan InoniioUisesti katsoa sanaa liavu 

 (1. havut), joka såna sekä Lönnrofin sanakirjan mukaan 

 ettäKalevalassakin käytetään liakonietsää merkitsemään*). 

 Olisiko Hauho alknperäisesti tarkoittaniit hakometsääy 

 Meillä on siis kaksi elidoitnsta, toinen hauhoniminen 

 vesilintu, toinen liavu 1. metsä. Tokko Haulio kummas- 

 takaan nimensä sai, näyttänee joutavalta ar vikoida. Tali- 

 don vaan tällä hiiomauttaa eräästä seikasta, johon iiäniä 

 elidoitnkset viittaavat, ja joka ei liene ihnan merkitystä 

 Haulion pakanallisaikoiliin katsoen. — Yiela iiykyilänkin on 

 melkeen toinen jnioli pitäjästä järvien takana, jotta kel- 

 pommin ja mielukkaimmin tullaan kirkoUekin järvitse. 

 Sitä simrempiarvoinen oli vesikulkn ennen muinoin siitä 

 Inonnollisesta syystä, etta yleisiä maanteitä silloin ei löy- 

 tynyt, niinknin niitä vieläkin melkeen kokonaan punttun 

 Roineen takaisista kylistä. Hauskaa olisi sentähden tie- 

 tää, kuinka monta vuosikymmentä, elikäpä vuosisataa, 

 Vitsiälän ja Alvettulan väliset sillat övat oUeet olemassa. 

 Muistaakseni kerrottiin vanliojen ihmisten nniistaneen 

 niitä aikoja, jolloin lautalla Alvettulasta kirkonpnolelle 

 kuljettiin. Tottapa sitten vanhempaan aikaan oli vesi- 

 kulkn HankoUakin etevin ja melkeen ainoa välikappale 

 yliteislikkeelle. Tämä seikka tietysti vaikutti asutuksen 

 hajaantumista. Eivätkä muinaislöydöt talii muut tunne- 

 tut tarut Hauholta anna viittaustakaan siilien, etta tässä 

 jo pakanallisaikana olisi ollut mikään muita merkilli- 

 sempi paikka. Olisivatko sentähden ilmiiset, vaikka ar- 

 vattavasti täälläkin niinkuin muualla asuivat kyläkun- 



*) Rotsten'iii selitys Kal. 43: 324. 



