105 



Hämeeiiliiinan ii3'l<visollo sijalln ja „siinä oli kolmas kat- 

 tominen, jolioii tnli". Tällä mäellä ei näy minkäänlaisia 

 rakennnksen jäännöksiä, mikä ei ihmettä ole, jos linna 

 oli punsta, sillä pnisiakin telitiin keskiajalla paljon Suo- 

 messa kansan niskoille ritarion ilkivallan valivistukseksi. 

 Sentähden ei ole tästäkään sen enempää tietoa, kuin 

 mitä tam tarjoo '). 



Nuo Hämeenlinnan ja HoUolan kalkkihaudat antavat 

 kuitenkin näille taruille vakavampaa polijaa, jonka no- 

 jalla ne jontnvat vähäisen selkeämpään valoon. Sillä me 

 liuomaamme, etta nämä asiat viittaavat keskiajan liim- 

 mejnpiin aikoiliin. Haudat ja linnat taruineen muistut- 

 tavat niitä aikoju, Jolioin Birger jaarli ristisoturineen (1. 

 ritarineen?) jäntevällä nerolla retkeili ympäri etelä-Hä- 

 meen aluetta knkistaakseen pakanat ja kakeakseen sekä 

 välttämätöntä tekoainetta kalkkia, etta sopivaa asemaa 

 linnansa pystyttämiseksi. 



Hanlion kihlaknnnasta ei ole enää kertomatta mnita 

 kiinteitä mninaisjäännöksiä, kuin IccskiajcDi Idcikirkot. 



XVIII. Hanlion kirkk o (kuv. 90). 



Hanlio on vanliimpia seuraknntia Hämeessä, sillä se 



ilmestyy aikakirjoissa ensikerran v. 1329, jolioin kirjoi- 



tettiin „liaffn", „liavn" 2) ja „Haw" ^). Myöliemmin 1. 



viionna 1440 ja 1529 näemme sen myös kirjoitettuna 



M Oppilas F. ralander Ilikiästä llausjärvellä, joka on tässä iii- 

 tiijässä kooniuit kansan vanhoja tietoja, kertoi minulle kiiulleensa Ri- 

 dasjcärvellä puluitiin. etta asukkaita oli.si tullut Skaiicsta (Uuotiiissa). 

 Olisiko se tapahtunut keskiaikana näkyy "Icvan opätietoista. 



-) Kopieboken f. 150. 



') Porthan. Chron. s. 78. 



