104 



täjässä *). Eikö Hollolan tienoilla löyt3^nyt kalkkia lä- 

 hempänä, en tiedä, mutta jos uiin oli laita ja Hollolan 

 kirkko Birger jaarlin tekemä tai hanen aikuinen, tulee kal- 

 kin tuominen E-iclasjärveltä sekä Hollolaan etta Hämeenlin- 

 naan, joiliin on yhtä pitkä matka knmpaiseenkin, kerras- 

 saan luonnolliseksi ja todenmukaiseksi. Riesten kylässä 

 1. Ridasjärvessä, joka jo uskonpukdistuksen aikana oli 

 suiiri kyla ja ny ky aikana on sunrimpia Hanlion kihla- 

 kunnassa (noin 50 taloa) , elää vieläkin tämän kalkkita- 

 run ohessa himmeitä mnistoja erään .,ritarin" muinoi- 

 sesta käynnistä ja olösta näillä tienoilla, josta sekä kyla 

 etta nuiiitamat muutkin paikat olisivat saaneet nimensä, 

 niinkiiin Eitassaari j arven takana ja Ritarin ristimäki 1. 

 Ritarimäkl Marttilan pelloUa. Onko täällä milloinkaan 

 kukaan ritari asnnut, siitä ei ole ensinkään tietoa. Sii- 

 hen viitannevat kuitenkin sekä mainitut nimet etta sem- 

 moinen kuin Kaarton ako, jossa kartano sanotaan en- 

 nen olleen ja kaivo vieläkin näkyy ja josta olisi joskus löy- 

 detty epätasainen messinkinen korento sekä „pitkät pih- 

 dit, joita oluen valmistamisessa käytetään". Pahoja mnis- 

 toja kätkenee tuo paikka, koska Koukonmäki sen vie- 

 ressä erittäin kammottaa, sillä siellä nälidään muka kou- 

 koja, männinkäisiä ja mnita knmmitnksia. Jotain keski- 

 aikaisuutta osoittanee myös n. s. Linnamäki Lemmilän 

 maalla aivan järven rannalla, missa sanotaan ennen ol- 

 leen „pnnlinna", jota aivottiin Hämeenlinnaksi, mutta 

 tarkastuksessa sitä ei liyväksytty, vaan aloitettiin toi- 

 seen paikkaan, arvattavasti Hakoisten linnan paikalle 

 (tahi, kuten eras akka arveli, Hikiän mäelle), vaan ei 

 sekään tyydyttänyt, ja sitten västa rakennettiin linna 



*=) Thuueld. Geograti öfver Fiiilaud. s. 3!)0 ja 493. 



