101 



kirjeet tarkoittavat? Jos vaihto Kustaa Vaasan aikoina 

 tahi myöhemniiii todellakin tapalitui, niin olisi iiäillä 

 ajantiedoilla jokii asiallinen seikka ilmiiii tnotavana, joUa 

 ei suoraan olisi tekemistä linnojen periTstamisen kanssa. 

 Siinä tapauksessa jäisivät Hakoisten linnan rauniot ja 

 kansan tam, joka tekee ne Hämeen linnan aikuiseksi, 

 tarkoittaniatta yhcleltä pnolen, sillä toisaalta on tuo sama 

 taru selvästi saattanut Limneirin luulemaan Ugglan su- 

 vun olleen Hakoisten kartanon omistajana Hämeenlinnan 

 perustamisesta saakka, eli ajoista, jolloin ei aatelistoa en- 

 sinkään vielä löytynyt koko valtaknnnassa. Pitääkö vaihto 

 mainittujen aluemaiden välillä paikkansa, päättäkööt op- 

 pineet tutkijat. Me puolestamme tiedämme, etta Hakois- 

 ten linnan rauniot sen tekevät. Etta linnan alkeet Ha- 

 koisessa olisivat antaneet alun kaikkiin ajatuksiin vaili- 

 dosta ja knninkaan kartanosta, joista olemme jo tarpeeksi 

 puliuneet, n-äyttää kuitenkin olevan kaikkein todenmn- 

 kaisin päätös. 



Vihdoin mainitsen yhden ihan uuden aikaisen esi- 

 tyksen Hakoisten linnasta. Eräässä venäläisessä kroni- 

 kassa 1. ajantiedossa, näet, kerrotaan kuinka venäläiset 

 v. 1302 kävivät liävittämässä ylitä linnaa, nimeltä Aks- 

 borg. Tämän linnan väittää professor! S. Elmgren jnuri 

 olleen saman kuin Hakoisten linna *). Täta mielipidettä 

 tåas toiset oppineet vastustavat, sillä toiselta puolen niin- 

 ikään tiedetään, etta eras melkeen saman niminen linna 

 Palestinassa v. 1291 jontui pakanallisten lialtuun, jotta 

 viimeinen ristiretkien kaiitta saduista jalansijoista py- 

 kässä maassa kadotettiin. Siinäpä tåas päätä kysyvä 

 solmu! Palestinako vai Häme? Kninka lienee, en tiedä. 

 Sen tahdon vaan lisätä, etta kaikki näkyvät olevan yk- 



*) Hist. Arkisto IV: 100—103. 



