99 



korvankseksi toisen talon. Vaihto, kuten hän arvelee, 

 tapalitiiikin, koska Hakoinen yliä pidetään Ugglan sn- 

 viin alinomaisena omaisuutena. Tämän snviin Hämeen- 

 linnan ikää korkeampaa vanhimtta todistaisi sekin seikka, 

 etta Hämeenlinnan portin päällä nähtiin (ennen isovi- 

 haa) tarliap()llö (ruots. Uggla), hakattuna muuriin, joka 

 jnnri onkin täniän snvun vaakuna. ^Niin pitkälle Lim- 

 nell. — Hakoisten kartano ja linna olisi siis vaihtokan- 

 palla Hämeen linnan perustamisen aikana tullut Uggla- 

 suvun omaksi!? Kauppaa mainitaan myös Turun sano- 

 missa vuodelta 1775 s. 54. Mutta tässä selitetään kui- 

 tenkin etta Ugglan perke tietää Hakoisten olleen ku- 

 ninkaan kartanon ja annetun palkinnoksi kaupungille 

 otetusta maasta. Tämän kertomuksen Hakoisten kunin- 

 kaan-kartanon arvosta ja sen vaihdosta tapaamme my()S 

 V. G. Lagus'en kirjassa: „Finska adelns gods och ätter" 

 s. 504, vaikka se tässä sanotaan kansan taruksi. Samassa 

 Lagus'en teoksessa ilmoitetaan knitenkin sen ohessa, etta 

 Hakoinen joutui Ugglan suvulle västa v. 1G15, ja etta 

 se sitä ennen oli ollut toisen suvun (Grip sf ofin?) hal- 

 lussa sata vuotta. Tiedetään myöskin etta Hämenlinnan 

 kaupunki perustettiin Pehr Brahen toimesta v. 1G50. Ja 

 jos Lagus'en antamat tiedot övat oikeat, niin näistä sei- 

 koista senraisi, etta Hakoinen ei ole ollut Uggla-suvun 

 hallussa Hämeenlinnan rakentamisesta saakka, eikä se 

 ollut kuninkaan kartanona kaujjunginkaan edellä, koska 

 se oli yksityisen omaisuutena. — Mutta etenkin Limneirin 

 tiedot tässä asiassa näkyvät perustuvan erääsen maa- 

 herra Abraham Chronhiorfin antamaan kirjeesen vuo- 

 delta 1699 *), jossa lausutaan nä in: ,,tarhapöllön (ugglan 



*) Limiioll. Sama teos. II: 13. 



