98 



män todistnskappaleen liaahmossa astnisi viiosisatojen 

 läpitse meille ilmoittamaan, etta västa tästä on liaettava 

 tuota „vanhaa Hämeenlinnaa", josta kansan osaksi tarkka 

 osaksi horjuva mnisto Hämeenlinnan ympäristöllä niin 

 paljon lavertelee. Näin ojentavat muinaisims ja nykyi- 

 syys aikojen liimmeän syvyyden ylitse toisillensa kättä! 

 — Onko todellakin näin? 



Yllämainituissa Siiomen papiston kertomnksissa mui- 

 naisjäännöksistä Suomessa v. IGGT — 1674 fkts. Unikko- 

 linna s. 54) tavataan väliäinen kertomiis Hakoistenkin 

 linnasta. „Mnnan vanka linnoitus", lansutaan siinä, „jota 

 nykyään kntsutaan Hakoisten linnaksi, ja jossa vieläkin 

 näkyy olevan rakennettu, niinkuin olisivat ennen mui- 

 noin aloittaneet rakentaa siihen linna, on pernstettu kor- 

 kealle vuorelle, niin etfei kukaan pääse sen päälle paitsi 

 yhdestä paikasta, jota itse valli osoittaa." — Tässä siis ei 

 pnlinta mitään Hämeenlinnan ja Hakoisten linnan väli- 

 sestä snliteesta, vaan sanotaan linnoituksia näkyvän vno- 

 rellakin, joka näyttäisikin aivan Inonnolliselta. Onko siis 

 tämäkin linna samaa alkna, knin mnntkin edellä ker- 

 rotut ? 



Erään Kristian LimnelFin keskellä mennyttä vnosi- 

 sataa tekemässä latinankielisessä kirjassa Hämeestä *) 

 pnhutaan tåas Hakoisten linnasta. Tässä hän sanoo, pn- 

 Imessaan Janakkalasta, etta Hämeenlinnaa ensin koetet- 

 tiin rakentaa Hakoisten paikalle, mutta siirrettiin sit- 

 temmin, paremman paikan saatna, nykyiselle asemalleen. 

 Hämeenlinnan paikkakiinnan omisti, lisää hän, siilien 

 aikaan eras vapaasnkuinen (Uggla), jonka arvo silloin 

 oli suuri, jonkatälulen kolituullista olikin, etta hän sai 



*) De Tavastia. Christiaiins Limnell. Abose. 1748. II: 41. 



