120 



se seiitään vaan lienee mitätöntä sattumusta, etta tään- 

 kaltaisten rakennnstaiteellisten vertauskohtien jälille voi- 

 (laan pyrkiär' Mu^^ta tarkempi vertaileminen on taiteen- 

 tiintijain tehtävä. 



Hattula ilmostyy aikakiijoissa seurakuntana ensi- 

 kerran v. 1318, joUoiii eras Eskillus oli siinä kirkkoher- 

 rana*). Keskiaikana se kirjoitetaan, paitsi Hattulnm 1. 

 Hattula, myös Hattola ja Hattalum, se on Hattala. Pro- 

 fessor! O. Donner'm lansumaii ajatuksen miikaan olisi 

 Hattula iiuorempi muoto Sattulasta, joka merkitsisi paik- 

 kaa, jossa tuUaan kokoon. Sattula löytyy n. k. Lelii- 

 järven pitäjässä. 



Hattulan kii-kko on taiteen historialliselta kannalta 

 arvokkaimpia Suomessa ja semmoisena muinaisjäännök- 

 senä etevin Hauhon kihlakunnassa. 30 keskiaikaista 

 veistokuvaa ja 70 — 80 eri maalausta sakariston ja kir- 

 kon 12 liol vissa todistavat sen taiteellista rikkautta. Tai- 

 deniekka Edelfelt, maisteri E. Nervänder y. m. övat tut- 

 kineet tämän kirkon maalaukset, joista övat ottaneet 

 muutamia kuvauksia, jotka arvattavasti aikaa voittaen 

 tulevat yleisönkin tiedoksi julkaistaviksi. Myös kirkon 

 nlkopuolikin todistaa sitä kuvien rikkautta, joka sille on 

 osaksi tullut, sillä sen läntisessä päädyssä olevan sekil 

 akkunan etta luukun ylipuolella näkdään naamaria, tii- 

 liin telityinä. Myöhempiä taideteoksia övat saarnatuolin 

 maalaukset, vuodelta 1703, ja alttaritaulu, vuodelta 1782. 

 — TJudessa kirkossa löytyy, paitsi 3 Ekman'in tekemäa 

 alttaritaulua, sakaristossa Lutkeruksen, v. 1782 uudis- 

 tettu, ja Melantlion'in kuvat, sekä taulu, kuvaa\'a Kris- 



") Helsingius. Finlands kyrkohistoria. Tavastehus. 1855. s. 113. 



