128 



puoli telitiin landoista v. 1813. Kelloista toimitti maa- 

 lierra Pietari Stierncrantz ja luutnantti Diedrich. Bojs- 

 man yhden v. 1734. Toinen mj^ös edellisen toimittama 

 v. 1738. Kolmas saatiin 1782. Kellot tietysti jo övat 

 muutetut luiteen kirkkoon. Vanlian kirkon pilialle pääs- 

 tään kaliden suuren asekuoneen 1. portiii läpitse etelässä 

 ja pokjoisessa, (kuv. 99). 



Hattulan läntistä osaa 

 kutsutaan vankoissa kir- 

 joissa jokeskiajoilta saakka 

 Lehijurvelisi. Knnlun se 

 olleen ennen eri kirkko- 

 kuntanakin *) , niinkuin 

 se aina on ollnt eri pitä- 

 ^^iÄL^«^^^^^.«?b^^^^^4T^' iänä hallinnolliselta kan- 

 S^^^^^^^^^J^^^^ nalta. Mahdollista sentäh- 



09. Suuri„ortti Hattulan vanhan kirkon ^^^ Henee, etta Klrkko- 



pohjoispuoi.iia, katsottuna pihaita. mäellä Ikalempsm kylässä 

 joskiis on jonknnlaiiien kirkko ollnt, josta jo edellä pn- 

 kuttiin (s. G2 ja 63). Kuinka Leliijärven pitäjä väliitel- 

 len malidollisesti olisi keljinnyt, siitäkin lansuin jo yllä 

 arveluita. Tno seikka, millä tavalla snomalaiset saivat 

 Suomen haltnnnsa ja sen asuttivat, kuuluukin niihiii ky- 

 symyksiin, joista ei suinkaan äkkiä selville päästä. Eras 

 seikka astuu knmminkin yhä merkillisempänä esiin, ni- 

 mittäin etta snomalaisia pakanallisaikaisia mninaisjään- 

 nöksiä kumminkin Hauhon kihlaknnnassa tavataan ai- 

 noastaan meidän sukua vanliemmissa asumusaloissa. Jos 

 täta kolitaa mnuallakin Iniomataan, ekkä se melkoisesti 

 supistaa sen aineellisen ålan, jonka piirissä kj^symys on 



*) Z. Topelius. Finliiiitl, iVanisliildt i teckningar, s. 221. 



