133 



riston vanlmuteen tulee, tunnctaan yhtäläisiä taruja 

 inuistakin sakaristoista, e. m. Kokemäen, joka myös sa- 

 notaan olevan kirkkoa vanhempi *). 



Vanaja näkyy aikakirjoissa ensikerraii v. l:il9 

 (Svartboken). Niissä se kirjoitetaaii keskiajalla Vanö, 

 myös Voiiö, Voiiöe, Vaanö, josta liyvin liiiomaamme mista 



vistaiiuittuinia todistuksia kausassa ja sen iiiiorisos.sa yliä ciiciihikui 

 lieräävä lialii oppia tuutemaaii liistoriaamme saattaa ilmiin tuoda. — 

 Kuitenkiu tahdoii tässä luuimauttaa aiiioastaau siitä, etta vauheinmassa 

 valtioii urkistossa löytyy pitkiä luettcloja etenkin Tuulokselaisteu ja 

 Hauholaiston kalastusvesistä Kustaa I Waasan aikoina 1. piioli iiol- 

 jättä sataa vuotta sitten Keiteleeii, Saaiijärven, Wiitasaarcii, llaiita- 

 lamniin ja Laukkaau nykyisissä pitäjissä, jotka siilicn aikaan viclä 

 olivat osaksi autii)ita erämaita, joista mulisasiitu.s uähtäviisti oli kai- 

 koittamit lappalaisct. Nämä takamaat olivat kaikki arvattavasti ,,poh- 

 jassa" etelästä katsoen. Meillä ou myös taruja, jotka osuittavat lap- 

 palaistcu kiistiii uskoii kuitteessa viclä olei^kellecii Keiiaoiikiu (aka- 

 maissa. Tähän aikaau kuuliiuevat arvattavasti nekin lappalaiset, joista 

 sivulla 121 puLiuiu. Hakeaksemme siis niitä pohjoisia takamaita, joissa 

 lappalaiset asuivat, ja joissa mainitut Kautolan oravametsät ja kalas- 

 tusvedet olivat, meidän ei suinkaau tarvitse seurata muinaispirkkalai- 

 sia beidän kauppamatkoillaan kaukaisiin Polijaumaan periiu Ouluu ja 

 Tornion tienoille. Onko se täydellisesti selvitetty, minkätähden pirk- 

 kalaisteu ehkä täytyikin lähteii uiiu pitkjillc polgoiseen, eu tiedil tar- 

 peeksi sauoa. Tässä kohdcii ei licnc tar])e('t(iiitakaaii rauistoou panna, 

 etta e. m. Luopioisteu kappeli västa v. ItiilO paikuilla tuli eri seurakun- 

 naksi. Saii-ialan kalastusvesistä niuistutia jo s. 122. Siinä tavataau 

 niinikään eras talo, uimeltä Kantola. MinkätälukMiV Sitä cmnic en- 

 sinkään tiedä, ja lienee nimi syntynyt paikallisista seikoista, niinkuin 

 tavallisesti tapahtuu, Kuitenkiu löytyy esimerkkiä siitäkiu, etta toinen 

 paikka on saanut nimensä toisen paikau mukaan, niinkuin Polijanniaan 

 Kyrö Hämeeukyröstä, Sen tiedämme aiuoastaan, cttä uutisasutus sekä 

 siellä etta täällä on läbtenyt etelästä polijoiseen. 



*) Ktso Muinaisniuistoylitiön aikakauskirja. II: 68 



