36 



tyy meidän otaksua, mitä jo maantieteelliseltä kannalta 

 arvelimme, iiimittäin etta kiviaikaiueu viljelys tässä osassa 

 Siioniea on keheiiuyt ja varttuiiut inelkeen yksinomaisesti 

 niitten suurien järvien ympäristöissä, jotka maaii- ja 

 muiiiaistieteellisessä snhteessa hakevat Kokemäeii joeii 

 kautta luoiinoUista ja alkiiperäistä yhdistys-sidettä valta- 

 meren ja muun maailman kanssa. 



Tosiu löydämme Lopella löydöistä väkäiseu rik- 

 kaamman ålan, mutta se ei knitenkaan vedä vertoja Hau- 

 liolle. Tähän katsoen ottakaamme myös knomioon etta 

 Loppi, läkinnä Haiikoa ja Tyrväntöä, on muita seurakun- 

 tia rikkaampi järvistä; eikä siis ole ihmeteltävää jos 

 Lopella jo kiviaikana olisikin ollut vilkkaampi elämä knin 

 kihlaknnnan mnissa eteläosissa. — Näemme tästäkin 

 etta viljelys, missa se vaan ilmestyi täliän aikaan, kaik- 

 kein ensinnä perelityi vesien ympärillä talii niiiikuin 

 muualla Snomessa, e. ni. etelä-Pohjanmaalla, suurten jo- 

 kien rannoilla. — Lopen kiviajasta pukuessamme, täytj^ 

 meidän pitää tärkeänä seikkana, etta vedet siellä, niin- 

 kiiin jo keiTottiin, sunreksi osaksi jiioksevat Suomenlak- 

 teen, joka asian laita jolitaa mielemme eteläänjjäin lia- 

 kiessamme tämän paikkakunnan viljelyksen alkua. Täs- 

 tä voidaan kuitenkin västa tiilevaisnudessa naapnri-kih- 

 lakimnat tutkittua varmuudella päättää. 



Sentäliden näkyy kiviajan ihmisten rintamaat olleen 

 Hanlion vesistön ja Vanajaveden pääjuoksun tienoilla. 

 Mutta varmaan liikkui ihmisiä kankaisimmalla pakanuu- 

 den ajalla Vanajassakin, niinknin tno mainittu, saves- 

 ta löydetty kirves (N:o 59) todistaa. Hausjärveltä tåas 

 ei ole ylitään kivistä kapinetta saatu, jota voitaisiin us- 

 koa sen maassa olleen talletettuna muinaisundesta saak- 

 ka. Luultavasti niitä ei nionta sieltä löydetä milloin- 



