43 



på de undre; hakan och strupen hvitaktiga med små svarta 

 fläckar. Den rostguhi färgen är i aUmänhet ljusare och 

 mindre stötande i brunt, än hos dahipans liona i samma 

 drägt, hvilken den eljest mycket liknar. 



Denna fjäderklädnad framkommer tidigast pä hufvudet 

 och halsen, i lappmarken i slutet af maj *), hos hanen några 

 dagar förr än hos honan. 



Höstdrägten uppstår sålunda, att de svarta vårfjädrarne 

 i juli och augusti småningom utbytas emot andra, som på 

 en mörkt brungrå och slutligen (i septendier) allt ljusare 

 ask- eller blågrå botten äro allt finare tecknade med svart 

 vattring, ju senare de framkommit; halsens främre sida med 

 små hvita fläckar, buken och undre stjerttäckarne hvita. 



Under loppet af september fällas de vattrade gråblå 

 fjädrarne småningom, till först på hufvud och hals, samt 

 ersättas af hvita och i oktober är vinterdrägten färdig. — 

 Efter Nihson och Barth. 



Ungarne i första fjäderdrägten hafva skulderfjädrarne, 

 vingtäckarne, bröst och stjertfjädrarne bandade med rostgult 

 och svart, med hvita spetsar; vingpennorna ljust brungråa, 

 underlifvet hvitgrått med ljusa tvärband på sidorna; hufvudet 

 och halsen bära dundrägtens beklädnad. F. ål. 



I andra drägten liknar kycklingen mer honan ; den är 

 ofvan tvärb ändad af svart och rostgrått på hufvud och hals, 

 bröst, vingtäckare och stjertfjädrar, samt vattrad med svart 

 på grå botten uppå rygg och öfvergump; underlifvet orent 

 hvitt; hvita vingpennor och svarta stjertpennor utvecklas. 

 F, M. 



Dundrägten liknar dalripans, men är mer grå. 



*) Barfhs uppgift i ^^midten af april" gäller troligen sydliga delen 

 af Norge. 



