77 



Stjerten temligen kort, hestående af 12 pennor, af rundad 



eller tvär. 



Halsen är tjock och fjäderrik och hela fjäderkläclnaclen 

 tät, len och mest alltid åtliggande. Färgteckningen är på 

 flere kroppsdelar olika under olika årstider och åldrar, ty 

 dessa foglar rugga tvenne gånger om året och sommardrägten 

 är mycket olika vinter dr ägten^ hvilken imgdrägten liknar; 

 håda könen äro nästan lika tecknade ; de späda ungarne äro 

 klädda med mjukt och tätt dun. 



Hithörande foglar uppehålla sig dels vid sjö- och flod- 

 stränder, sumpiga och kärraktiga trakter, dels på torra fält 

 och hedar; alla äro hos oss flyttfoglar och de gamla flytta 

 tidigare än unga foglarne. De löpa snabbt och hafva ett 

 klart pipande läte (hvaraf namnet pipare) och äro mest i rö- 

 relse morgon och afton samt under ljusare nätter; födoäm- 

 nena utgöras af insekter och maskar, samt andra lägre djur. 

 De lefva i engifte och häcka antingen i närheten af vatten 

 eller aflägset derifrån; begge könen deltaga i rufningen af 

 äggen, och ungarne följa föräldrarne genast efter kläckningen. 



På grund af tarsernas beklädnad, baktåns när- eller 

 frånvaro, samt färgernas fördelning hafva nyare systematiker 

 fördelat detta slägte på följande sätt uti underslägten: 



a) Eudromias Boie. — Baktå saknas; tarsernas framsida 

 med tvenne längdrader af större plåtar', halsen utan hvit 

 ring och stjerten icke med flere tvärhand; — häcka på fjell- 

 hedar. — Ch, morinellus. 



h) Aegialitis Boie. — Baktå saknas; tarsernas framsida 

 nätlikt delad med 2 — 3 små majskor i bredd; färgdrägten 

 med markerade svarta teckningar, halsen med en hvit ring^ 

 stjerten med ett svart tvärhand; — häcka vid stränder. — 

 Ch. hiaticula, minor (och alexandrinvs). 



