192 



Ungdrägten liknar vinterdrägten, men har de hvita par- 

 tierna på hufvudet mer tecknade med mörka småstreck; med 

 undantag af den på hvit botten med glesa, mörka tvärstreck 

 tecknade bakryggen och öfvergumpen, äro alla öfre kropps- 

 dehir ljust askgråa med fjädrarne mörka i midten och i kanten 

 ljusa, samt derinnanför ett smalt mörkt band; i öfrigt som 

 föregående. Zool. mus. 



Kustsnäppan är en af de mest högnordiska foglar. 

 Den säges häcka i norra Grönland och arktiska Amerika, 

 men ännu är det ej med säkerhet utredt hvar den fortplantar 

 sig uti gamla verlden"^); troligen sker det på öar i arktiska 

 oceanen eller vid de allra nordligaste kusterna af fasta lan- 

 det. — Under flyttningarne sträcker den i flockar utefter 

 hafskusterna till vestra Europa, såväl längs Norge till Stor- 

 britannien, som fåtaligt från hvita hafvet till Östersjön och 

 förbi Skåne; till mindre antal färdas- arten längs vissa floder ge- 

 nom kontinenten. — Fogeln öfvervintrar redan vid britiska 

 och holländska kusterna, men går också längre ända till 

 Senegambien; den kommer fåtaligt till Grekland, samt Egyp- 

 ten och längs Nilen nedåt östra Afrika; deremot säges den 

 i mängd besöka Baikal sjön och Amurlandet. I Amerika 

 går den också längs kusterna. 



Det är icke sannolikt att arten regelbundet skulle kläcka 

 någonstädes inom vårt område; hvarken Schrader eller Mid- 

 dendorff lyckades finna den häckande i de delar af lapp- 

 marken, som de besökte, ehuru begge vid Varangerfjord funno 



*) Man anför sedan gammalt, att arten skulle häcka på Island 

 och i senare tider tror man sig äfven kunna upptaga detsamma från 

 Ostfinraarken (Nordvi, Sommerfelt) ; likaså uppgaf i/a/m, att den är bosatt 

 på Kölens nordligaste myrar. Med hänsyn dertill att arten ej är funnen 

 häckande på andra, vida mer antagliga, ställen synas dessa uppgifter 

 vara otillförlitliga; förmodligen bero de deraf, att arten flj-ttar mycket 

 tidigt om hösten eller kanske stannat längs vägen utan att kläcka. 



