240 



ryska lappmarken, så utgör häckningsplatsen vid ishafvet en 

 fortsättning från dem på norska kusten, der arten går upp 

 till ryska gränsen. 



Till vårt lands olika delar kommer arten ungefär på 

 följande medeltider: 



till sydvestra kustlandet . sista veckan i april. 



„ södra Nyland .... omkr. d. 1 maj. 



„ Åland första dagarne af maj. 



,. mellersta Finland . . d. 4 — 9 maj. 



„ Uleåborgs trakten . . medlet af maj. 



„ polcirkeln (Rovaniemi) . d. 19 — 22 „ 



„ lappmarken .... i slutet af maj och början af juni; 

 ofta kommer den förr, än snöfria ställen förekomma på 

 marken. 



Uti nyländska skärgården, på Kardrag gård i Borgå 

 s:n har Asclian funnit bo med 4 ägg redan i medlet af maj 

 år 1863, äfvensom halfrufvade ägg den 7 juni 1871 vid Jän- 

 nevirta nära Kuopio. Om hösten qvardröjer den ej hos oss 

 så länge, som morkullan, men finnes dock ännu i slutet af 

 september månad i södra delen af landet. 



Enkla beckasinen uppehåller sig på våta starrängar, 

 myrar och öppna kärrkanter; från sina 'samslägtingar skiljes 

 den lätt derigenom, att den vid olika tillfällen låter höra 

 olika läten. Dess vanliga ljud, då den uppskrämd flyger pil- 

 snabbt och i ziczac utmed en äng eller dylikt, är ett kätsch 

 käfsch. Ett helt olika läte har den under sina sträcktåg om 

 nätterna, nemligen ett hest greckgeckgäh och ett starkare 

 zipp eller sipp (Naum.). Ännu ett annat läte får man höra om 

 våren under parningstiden, nemligen ett ofta upprepadt vittja 

 vittja^ hvarunder fogeln flyger upp högt i luften för att der- 

 efter pilsnabbt skjuta ned med fladdrande vingar; dervid 

 höres ett besynnerligt, förut ofta omtvistadt läte, som liknar 

 ett bräkande eller gnäggande och förskafi*at fogeln det 



